Príloha 1

EURÓPSKA  RADA  V  BRUSELI
15. – 16. JÚNA 2006

ZÁVERY   PREDSEDNÍCTVA

1.	Zasadnutiu predchádzalo vystúpenie Josepa Borrella, predsedu Európskeho parlamentu, po ktorom nasledovala výmena názorov.

I.	EURÓPA POČÚVA

2.	V júni 2005 hlavy štátov alebo predsedovia vlád vyzvali na obdobie reflexie, počas ktorého sa vo všetkých členských štátoch za prispenia európskych inštitúcií mala uskutočniť široká diskusia so zapojením občanov, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov, národných parlamentov a politických strán. Európska rada víta rôzne iniciatívy, ktoré v rámci národných diskusií podnikli členské štáty, ako aj sériu podujatí zorganizovaných rakúskym predsedníctvom, najmä konferenciu s názvom The Sound of Europe, ktorá sa konala 27. – 28. januára 2006 v Salzburgu. Európska rada vyjadruje vďaku Komisii za to, že prispela k tomuto obdobiu reflexie v rámci svojho plánu D a Európskemu parlamentu za to, že spolu s rakúskym predsedníctvom zorganizoval spoločné parlamentné zasadnutie o Budúcnosti Európy, ktoré sa konalo 8. – 9. mája 2006. Európska rada víta zámer inštitúcií a členských štátov pokračovať v činnostiach zameraných na zapojenie občanov do diskusie o tom, čo by mala Európa znamenať v 21. storočí. Rovnako uvítala príspevok Komisie nazvaný Agenda občanov - výsledky pre Európu.

3.	Európska rada po prvýkrát vyhodnotila, čo toto obdobie reflexie prinieslo. Vyhodnotenie sa uskutočnilo na základe písomnej správy vypracovanej predsedníctvom a sekretariátom Rady, ktorá čerpala z informácií poskytnutých členskými štátmi o národných diskusiách (dokument 9701/06 REV 1), iniciatívy plán D a Bielej knihy o európskej komunikačnej politike. Aj keď počas všetkých verejných diskusií boli vyjadrené obavy, občania zostávajú naďalej oddaní európskemu projektu. Posilnený dialóg s občanmi si vyžaduje primerané prostriedky a angažovanosť. Občania očakávajú, že Únia preukáže svoju pridanú hodnotu a odpovie na výzvy a príležitosti, ktoré pred ňou stoja: zabezpečenie mieru, prosperity a solidarity, posilnenie bezpečnosti, presadzovanie trvalo udržateľného rozvoja a šírenie európskych hodnôt v rýchlo sa globalizujúcom svete.

4.	
Záväzok Únie stať sa demokratickejšou, transparentnejšou a efektívnejšou ide nad rámec obdobia reflexie. Európska rada v časti II opätovne potvrdzuje svoje odhodlanie vytvoriť takú Úniu, ktorá dosahuje konkrétne výsledky, ktoré občania od nej očakávajú, s cieľom prehĺbiť dôveru. 

II.	EURÓPA PRACUJE

a)	Podporovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti

5.	V decembri 2006 sa vyhodnotí pokrok dosiahnutý v súvislosti s opatreniami schválenými v Haagskom programe, ktorých cieľom je zaoberať sa problémami, ako sú nelegálne prisťahovalectvo, obchodovanie s ľuďmi, terorizmus a organizovaný zločin pri súčasnom zabezpečení rešpektovania základných slobôd a práv.

6.	Dovtedy je však potrebné vyvinúť väčšie úsilie, najmä pokiaľ ide o:

•	v nadväznosti na pokrok dosiahnutý v oblasti Schengenského informačného systému (SIS II) a vykonávania schengenského acquis v nových členských štátoch urýchlené dokončenie legislatívnych opatrení v oblasti kontroly hraníc a policajnej spolupráce a ukončenie technických príprav na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni zameraných na sprevádzkovanie Schengenského informačného systému do apríla 2007 a Vízového informačného systému v roku 2007, čím by sa v súlade s Haagskym programom pripravilo rozšírenie schengenského priestoru v roku 2007 za predpokladu, že sa splnia všetky požiadavky na uplatňovanie schengenského acquis;
•	urýchlený pokrok v prácach týkajúcich sa návrhu Komisie o vytvorení spoločných centier pre podávanie žiadostí o víza, získavaní biometrických údajov na účely vydávania víz a začatie skúšobného projektu, ako aj napredovanie v práci na kódexe Spoločenstva pre víza;
•	pokrok v práci na zjednodušení vízových postupov a dohôd o readmisii na základe postupu a pokynov stanovených v spoločnom prístupe k zjednodušovaniu, začínajúc krajinami s európskou perspektívou, ako sa uvádza v záveroch Európskej rady z júna 2003 a júna 2005;
•	
ďalšie posilnenie praktickej spolupráce pri príprave spoločného európskeho azylového systému, urýchlený pokrok v prácach na príslušných návrhoch vrátane zmien a doplnení ustanovení o Európskom fonde pre utečencov, ako aj urýchlený pokrok v oblasti regionálnych programov ochrany (Ukrajina, Moldavsko, Bielorusko a Tanzánia);
•	dosiahnutie ďalšieho pokroku pri posilňovaní justičnej spolupráce tak v občianskych, ako aj trestných veciach, predovšetkým dokončenie rokovaní o procesných právach obvinených osôb v trestnom konaní a o rámcových rozhodnutiach o európskom príkaze na získanie dôkazov, o uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na výkon trestov odňatia slobody a o ochrane osobných údajov;
•	zintenzívnenie policajnej spolupráce, najmä zvýšenie úlohy Europolu pri podporných operáciách;
•	pokračovanie v boji proti obchodovaniu s ľuďmi na základe akčného plánu EÚ a pri plnom využití Eurojustu, Europolu a Pracovnej skupiny policajných prezidentov.

7.	Európska rada víta Viedenské vyhlásenie o partnerstve v oblasti bezpečnosti, na ktorom sa zhodli členské štáty a susedské štáty EÚ na konferencii ministrov, ktorá sa konala 4. – 5. mája 2006 vo Viedni, ako aj účasť Ruskej federácie a Spojených štátov amerických. Berie na vedomie prvé kroky, ktoré sa podnikli na vytvorenie takéhoto partnerstva, napríklad zlepšenie spolupráce medzi EÚ a krajinami západného Balkánu na účely boja proti organizovanému zločinu, korupcii, nelegálnej migrácii a terorizmu. Európska rada berie na vedomie Viedenskú iniciatívu týkajúcu sa prípadnej budúcej trojstrannej spolupráce v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí medzi EÚ, Ruskou federáciou a Spojenými štátmi americkými a vyzýva nadchádzajúce predsedníctva, aby zvážili, ako ďalej túto iniciatívu rozvíjať. Európska rada vyzýva k rýchlejšiemu vykonávaniu Stratégie pre vonkajšie vzťahy v oblasti SVV s cieľom posilniť koordináciu a súlad medzi politikami v oblasti SVV a vonkajšími politikami.

8.	
V súvislosti so zvýšenou spoluprácou a potrebou ďalšieho pokroku s tretími krajinami pôvodu a tranzitu v otázkach migrácie, najmä v regiónoch susediacich s Úniou, čiže vo východnom, juhovýchodnom a stredozemskom regióne, pripomína Európska rada význam vyváženého a komplexného prístupu. Základnou prioritou Únie je rozvoj globálneho prístupu k migrácii, ktorý bol schválený v decembri 2005. Posledné udalosti takéto hodnotenie len posilnili. Európska rada v tejto súvislosti očakáva nadchádzajúcu správu, ktorú má Komisia o opatreniach nadväzujúcich na stretnutie v Hampton Courte v oblasti migrácie a bezpečnosti predložiť na zasadnutí Európskej rady v decembri 2006. Európska rada medzitým:

•	víta konkrétne opatrenia spolupráce, ktoré prijala Komisia, Frontex a niektoré členské štáty na základe nedávnych udalostí na Kanárskych ostrovoch a v Stredozemí. Vyzýva zvýšiť úsilie v oblasti námornej operačnej spolupráce s cieľom vytvoriť dostatočné dozorné kapacity na námorných hraniciach, ako aj usilovať sa o vytvorenie skupín rýchleho pohraničného zásahu;
•	zdôrazňuje prioritu posilnenej spolupráce s africkými a susediacimi krajinami v oblasti migrácie a vyzýva na vyvážený dialóg o migrácii s africkými štátmi, regionálnymi organizáciami a Africkou úniou prostredníctvom panafrickej konferencie o migrácii a rozvoji;
•	víta usporiadanie európsko-africkej konferencie ministrov v Rabate a iných konferencií s osobitným regionálnym zameraním, ktoré považuje za kroky k pravidelnému globálnemu dialógu s africkými krajinami, ako aj začatie dialógu o migrácii medzi EÚ a štátmi AKT (Afrika, Karibská oblasť a Tichomorie) (na základe článku 13 Dohody z Cotonou);
•	pripomína záväzok stanovený v akčnom pláne z Barcelony usporiadať stretnutie ministrov krajín EUROMED-u zamerané na riadenie migrácie a zdôrazniť spoluprácu v oblasti migrácie ako dôležitej súčasti našej susedskej politiky;
•	so záujmom očakáva predloženie oznámenia Komisie o budúcich prioritách v oblasti nelegálneho prisťahovalectva a nadväzujúcich opatrení;
•	vyzýva na realizáciu projektov v oblasti migrácie financovaných z programu AENEAS, ktoré tretím krajinám poskytujú finančnú a technickú pomoc na podporu ich úsilia zabezpečiť efektívnejšie riadenie všetkých aspektov migračných tokov;
•	
uznáva dôležitosť nadchádzajúceho dialógu OSN na vysokej úrovni o medzinárodnej migrácii a rozvoji a potrebu spoločnej pozície EÚ, ktorá uceleným spôsobom zohľadňuje aspekty migrácie súvisiace s rozvojom;
•	vyzýva, aby sa prehĺbili diskusie o politickom pláne Komisie pre oblasť legálnej migrácie.

9.	Európska rada vyzýva na urýchlené vykonávanie akčných plánov schválených v rámci Stratégie EÚ pre boj proti terorizmu vrátane stratégie zameranej proti radikalizácii a náboru teroristov. Taktiež sa musia urýchliť práce týkajúce sa ochrany kritickej infraštruktúry. Európska rada v tejto súvislosti očakáva od Komisie prvý program, ako aj konkrétne návrhy týkajúce sa detekčných systémov. Rada a Komisia sa taktiež vyzývajú, aby vypracovali opatrenia na boj proti zneužívaniu internetu na teroristické účely pri rešpektovaní základných práv a zásad.

10.	Európska rada v súvislosti s preskúmaním Haagskeho programu vyzýva nadchádzajúce fínske predsedníctvo, aby v úzkej spolupráci s Komisiou posúdilo na základe platných zmlúv možnosti zlepšenia procesu rozhodovania a činnosti, pokiaľ ide o priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

11.	Európska rada berie na vedomie pokrok dosiahnutý pri zriaďovaní Agentúry Európskej únie pre základné práva a vyzýva na čo najskoršie prijatie potrebných opatrení, aby agentúra bola ustanovená a funkčná od 1. januára 2007.

12.	Zlepšenie schopnosti Únie reagovať na núdzové situácie, krízové situácie a katastrofy na území Únie aj mimo neho naďalej zostáva politickým imperatívom. Občania v prípade vzniku núdzových situácií oprávnene očakávajú rýchlu a účinnú reakciu. Členské štáty sú zodpovedné za riadenie núdzových situácií na svojom území alebo za pomoc svojim občanom v zahraničí, zatiaľ čo Európska únia môže v duchu aktívnej solidarity zohrávať úlohu pri koordinácii politickej reakcie a môže na základe žiadosti pomôcť organizovať a koordinovať dostupné zdroje.

13.	
Európska rada schvaľuje správu predsedníctva o posilnení kapacít reakcie Európskej únie v núdzových a krízových situáciách (dokument 10551/06), ktorá uvádza mnoho praktických krokov a rozhodnutí prijatých na zlepšenie koordinácie a poskytovania dostupných zdrojov, rýchle dopravenie pomoci na potrebné miesto a na poskytnutie účinnejšej konzulárnej ochrany občanom EÚ v tretích krajinách. Európska rada okrem toho víta správu predloženú Michelom Barnierom v máji 2006, ktorá predstavuje významný príspevok do diskusie.

14.	V rámci nadviazania na prácu vykonanú počas rakúskeho predsedníctva je potrebné teraz osobitnú pozornosť venovať týmto oblastiam:

•	ďalší rozvoj spôsobilostí rýchlej reakcie Európskej únie založených na prostriedkoch, ktoré dajú k dispozícii členské štáty vrátane útvarov civilnej ochrany, ktoré by mali byť identifikované a koordinované, aby táto reakcia bola efektívna a schopná zabezpečiť európskym občanom vysokú úroveň ochrany;
•	urýchlené vykonávanie schválených opatrení a rozhodnutí, ako sú uvedené v správe predsedníctva. Tieto zahŕňajú dojednania o núdzovej a krízovej koordinácii EÚ, ktorými sa v Bruseli vytvorila krízová riadiaca skupina ad hoc a ktoré by mali začať fungovať od 1. júla 2006, ako aj odporúčania generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca týkajúce sa určenia a koordinácie vojenských dopravných kapacít členských štátov pri reakcii na katastrofy;
•	nácvik týchto postupov a spôsobilostí, poučenie z tohto nácviku a zo získaných operačných skúseností s cieľom zlepšiť schopnosť reagovať na katastrofy;
•	počas rakúskeho predsedníctva sa výrazne pokročilo v práci na návrhoch Komisie o posilnení spôsobilostí civilnej ochrany Spoločenstva. Rada by sa mala usilovať, aby sa potrebné právne ustanovenia prijali do konca tohto roku;
•	užšia konzulárna spolupráca medzi členskými štátmi EÚ vrátane zriadenia bodov vzájomnej konzulárnej pomoci vo vopred určených regiónoch. Na tento účel sa požaduje, aby generálny tajomník/vysoký splnomocnenec a Komisia predložili spoločnú správu v druhej polovici roka 2006.

15.	
Rada sa vyzýva, aby napredovala v práci na základe návrhov uvedených v správe predsedníctva a využila pri tom ďalšie príspevky zo strany Komisie a generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca. Nadchádzajúce predsedníctvo podá správu o dosiahnutom pokroku vo všetkých oblastiach na zasadnutí Európskej rady v decembri 2006.

b)	Podpora európskeho spôsobu života v ére globalizácie

16.	Európska rada zhodnotila pokrok dosiahnutý v niektorých z oblastí, o ktorých sa rokovalo v Hampton Courte a na poslednom jarnom zasadnutí Európskej rady, ktorých cieľom je podporovať európsky spôsob života v ére globalizácie a v kontexte demografických trendov.

17.	Trvalo udržateľný rozvoj znamená uspokojenie potrieb súčasnej generácie bez toho, aby sa ohrozilo uspokojenie potrieb generácií budúcich. Je základným cieľom Európskej únie. Trvalo udržateľný rozvoj znamená zachovanie schopnosti Zeme umožniť život v celej jeho rozmanitosti. Je založený na demokracii, rodovej rovnosti, solidarite, právnom štáte a dodržiavaní základných práv. Aj keď sa od zasadnutia Európskej rady v Göteborgu dosiahli dobré výsledky, mnohé výzvy stále ostávajú platné. Z tohto dôvodu Európska rada prijíma ambicióznu a komplexnú obnovenú Stratégiu EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj (dokument 10117/06). Vykonávanie tejto stratégie bude Európska rada pravidelne pozorne monitorovať a sledovať.

18.	Európska rada berie na vedomie zelenú knihu Komisie o budúcej námornej politike Únie a víta začatie širokej diskusie zameranej na návrhy, ktoré má Komisia predložiť na jeseň roku 2007.

19.	
Zmena klímy je globálnym problémom, ktorý vyžaduje globálne riešenia. Európska rada preto dúfa v úspešné pokračovanie rozhovorov v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) a v rámci Kjótskeho protokolu zameraných na včasné dosiahnutie režimu po roku 2012, ktorý je v súlade s cieľom Rady dosiahnuť úroveň zvýšenia globálnej teploty o maximálne 2ºC v porovnaní s predindustriálnou érou. Rada sa preto na všetkých príslušných multilaterálnych fórach bude spolu so všetkými zúčastnenými stranami dohovoru UNFCCC zasadzovať o otvorený a komplexný dialóg o budúcej činnosti a o dohode o medzinárodnom cieli. Európska rada okrem toho vyzýva Komisiu, aby bezodkladne predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o skúsenostiach z vykonávania smernice, ktorou sa zriaďuje systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve pri zohľadnení situácie MSP, ktorá bude v prípade potreby doplnená o návrhy.

20.	Obnovená lisabonská stratégia sa v plnom súlade so stratégiou pre trvalo udržateľný rozvoj zameriava na otázky, ktoré sú najdôležitejšie z hľadiska občanov, t. j. pracovné príležitosti a rast. Osobitný dôraz sa kladie na investície do znalostí a inovácie, podnikateľského potenciálu, najmä malých a stredných podnikov (MSP), a na zamestnanie prioritných kategórií. Európska rada víta zámer Komisie a členských štátov dôsledne presadzovať lisabonskú stratégiu a zabezpečiť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. Do prvého štvrťroka 2006 sa v EÚ zaznamenal nárast počtu zamestnaných o 1,8 milióna.

21.	Európska rada predovšetkým:

•	víta dohodu dosiahnutú v Rade o smernici o službách a vyzýva na urýchlené ukončenie legislatívneho procesu;
•	pripomína dôležitosť jednoduchého, transparentného a ľahko uplatniteľného regulačného prostredia, ako aj posilnenia dôvery spotrebiteľov a podnikateľov vo vnútorný trh;
•	zdôrazňuje význam jednotného trhu a víta zámer Komisie uskutočniť jeho celkové preskúmanie, po ktorom by mali nasledovať konkrétne návrhy na dobudovanie vnútorného trhu a zabezpečenie jeho efektívneho fungovania. Priebežná správa sa predloží pred zasadnutím Európskej rady v marci 2007;
•	
zdôrazňuje dôležitosť sociálneho rozmeru činností Únie. Víta zámer Európskej komisie zhodnotiť sociálnu realitu v EÚ a žiada Komisiu, aby pred zasadnutím Európskej rady v marci 2007 vydala priebežnú správu. Komisia, Rada a Parlament by mali v rámci integrovaného hodnotenia vplyvu venovať náležitú pozornosť sociálnemu vplyvu európskych právnych predpisov vrátane rodového hľadiska, ako sa uvádza v Pakte pre rodovú rovnosť;
•	vyzýva Komisiu, aby v súvislosti so zhodnotením pokroku v prvej polovici roku 2007 urýchlila prácu na iniciatívach načrtnutých v jej oznámení o priemyselnej politike,
•	zdôrazňuje potrebu investovať do znalostí a inovácie, víta konečnú dohodu o Programe pre konkurencieschopnosť a inováciu a vyzýva na urýchlené prijatie 7. rámcového programu, ako aj finančného nástroja EIB na rozdelenie rizika, ktorý podporuje inováciu, výskum a rozvoj;
•	vyzýva na opatrenia nadväzujúce na oznámenie Komisie o výzvach, ktorým budú čeliť univerzity, a vyzýva členské štáty, aby podporovali excelentnosť a presadzovali modernizáciu, reštrukturalizáciu a inováciu v sektore vyššieho vzdelávania s cieľom uvoľniť jeho potenciál a podporiť úsilie Európy o väčší rast a viac pracovných príležitostí;
•	opätovne potvrdzuje, že Európsky technologický inštitút (EIT) spolupracujúci s existujúcimi vnútroštátnymi inštitúciami bude spolu s ďalšími činnosťami, ktoré podporia vzájomné prepojenie a synergie medzi excelentnými výskumnými a inovačnými spoločenstvami v Európe, predstavovať významný prvok na zaplnenie medzery medzi vyšším vzdelávaním, výskumom a inováciou. Európska rada očakáva od Komisie formálny návrh na jeho zriadenie na jeseň 2006 po konzultácii s Európskou vedeckou radou, členskými štátmi a zainteresovanými stranami;
•	zdôrazňuje význam riešenia otázok, ktoré sa priamo dotýkajú občanov, ako je napríklad bezpečnosť potravín a ochrana spotrebiteľa, a v tejto súvislosti víta zmenený a doplnený návrh Komisie na rozhodnutie, ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky (2007 – 2013);
•	
zdôrazňuje prínos spájania síl v boji proti zriedkavým chorobám, ako napríklad epidermolysis bullosa a mukopolysacharidóza s osobitným zameraním sa na deti. Víta výskumné činnosti v kontexte 7. rámcového programu na účely vývoja preventívnych, diagnostických a liečebných postupov a vyzýva Komisiu, aby podporila úsilie členských štátov v tomto smere plným využitím príslušných nástrojov EÚ, najmä v oblasti výskumu a verejného zdravia.

22.	V záveroch zo zasadnutia, ktoré sa konalo v marci 2006, Európska rada požadovala vytvorenie energetickej politiky pre Európu a vyzvala Komisiu a Radu, aby pripravili rad krokov, ktoré budú mať jasne stanovený časový harmonogram a ktoré jej umožnia prijať prioritný akčný plán na zasadnutí na jar 2007.

23.	Dôležitou súčasťou tejto komplexnej politiky budú vonkajšie aspekty energetickej bezpečnosti, ktoré tiež musia byť zahrnuté do akčného plánu. Európska rada preto víta spoločný dokument Komisie a vysokého splnomocnenca, ktorý je dobrým základom pre vonkajšiu politiku vedenú v duchu solidarity a zameranú na zabezpečenie spoľahlivých, dostupných a udržateľných energetických dodávok do Únie. Vyzýva Komisiu, aby pri vypracovávaní strategického preskúmania toto náležite zohľadnila. Zdôrazňuje význam využitia všetkých dostupných politík a nástrojov na podporu vonkajšej činnosti v tejto oblasti.

24.	Medzitým, keďže je naďalej potrebné, aby EÚ reagovala na celosvetovú súťaž o prístup k čoraz vzácnejším zdrojom energie, Európska rada vyzýva predsedníctvo, Komisiu a vysokého splnomocnenca, aby uceleným a koordinovaným spôsobom pokračovali v práci na vypracovaní a vykonávaní vonkajšej energetickej politiky, využívajúc všetky dostupné nástroje vrátane SZBP a EBOP. Tieto práce by mali zahŕňať vytvorenie strategických partnerstiev s hlavnými producentskými, tranzitnými a spotrebiteľskými krajinami, pričom spočiatku by sa mala hlavná pozornosť venovať týmto prioritám:

•	uzavrieť rokovania o Protokole Energetickej charty o tranzite a zabezpečiť ratifikáciu Zmluvy o energetickej charte všetkými signatármi charty;
•	vyzvať Komisiu, aby stanovila prvky pre dohodu s Ruskom o energetike v rámci dohody nadväzujúcej na dohodu o partnerstve a spolupráci;
•	
rozšíriť vnútorný trh EÚ s energiou na jej susedov (vrátane rozšírenia Zmluvy o Energetickom spoločenstve);
•	lepšie využívať mechanizmus európskej susedskej politiky (ESP) na rozvoj cieľov energetickej politiky EÚ; obzvlášť dôležitý bude posilnený dialóg s Alžírskom;
•	v plnej miere podporiť projekty infraštruktúry kompatibilné s environmentálnymi požiadavkami a zamerané na otvorenie nových zásobovacích trás na účely diverzifikácie dovozu energie, z ktorého by mali prospech všetky členské štáty;
•	v celom rozsahu integrovať energetické ciele EÚ do jej obchodnej politiky a podľa potreby ich presadzovať prostredníctvom WTO;
•	venovať osobitnú pozornosť energetike v kontexte všeobecných vzťahov Únie s hlavnými partnerskými tretími krajinami.

25.	Európska rada zdôrazňuje potrebu ďalej diverzifikovať zdroje zásobovania energiou, podporovať rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a efektívnejšie využívať energiu. V tejto súvislosti pripomína, že je na každom členskom štáte, aby si zvolil svoj energetický mix.

26.	Európska únia bude naďalej podporovať dialóg medzi kultúrami a civilizáciami prostredníctvom všetkých existujúcich mechanizmov vrátane barcelonského procesu, Nadácie Anny Lindhovej a Aliancie civilizácií. Osobitný dôraz sa bude klásť na úlohu, ktorú môžu v tomto smere zohrávať slobodné médiá a občianska spoločnosť, ako aj ich podpora.

27.	Európska rada víta stretnutie s vedúcimi predstaviteľmi cirkví a náboženských spoločenstiev, ktoré zorganizovalo predsedníctvo a Európska komisia 30. mája 2006 v Bruseli.

28.	Európska rada víta uzavretie Medziinštitucionálnej dohody o finančnom výhľade na roky 2007 až 2013, ktorá dáva Únii prostriedky na vykonávanie jej politík, a zdôrazňuje dôležitosť urýchlene prijať potrebné právne nástroje.

29.	
Európska rada gratuluje Slovinsku za pokrok dosiahnutý v oblasti konvergencie od pristúpenia k EÚ založenej na zdravých ekonomických a finančných politikách, a víta splnenie všetkých konvergenčných kritérií stanovených v zmluve zo strany Slovinska. V tejto súvislosti Európska rada víta návrh Komisie, aby Slovinsko prijalo euro k 1. januáru 2007. Toto prvé rozšírenie eurozóny o jeden z nových členských štátov je významným a výrazne pozitívnym krokom vpred v hospodárskej a menovej integrácii Únie.

30.	Európska rada tiež vyjadruje uznanie Litve za doteraz dosiahnutý pokrok v oblasti konvergencie a vyjadruje svoju podporu politikám litovských orgánov zameraným na dosiahnutie stability.

c)	Zvýšenie účinnosti, ucelenosti a viditeľnosti vonkajších politík Únie

31.	Európska rada víta významný pokrok v oblasti nových nástrojov vonkajšej činnosti a vyzýva inštitúcie, aby čo najskôr dosiahli dohodu o nevyriešených otázkach s cieľom zabezpečiť poskytovanie pomoci od 1. januára 2007.

32.	Európska rada víta dokument Európa vo svete, ktorý predložil predseda Komisie, a vnútorné opatrenia vykonávané Komisiou. Európska rada vyzýva predsedníctvo, Radu, generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca a Komisiu, aby na základe platných zmlúv preskúmali ostatné opatrenia uvedené v tomto dokumente a ďalšie opatrenia s cieľom zlepšiť okrem iného strategické plánovanie, ucelenosť medzi jednotlivými nástrojmi vonkajšej politiky Únie, ako aj spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi. Európska rada ďakuje generálnemu tajomníkovi/vysokému splnomocnencovi za jeho list o nadviazaní na mandáty, ktoré vyplynuli z neformálneho stretnutia hláv štátov alebo predsedov vlád v Hampton Courte. Európska rada v tejto súvislosti opätovne potvrdzuje svoju úplnú podporu úlohe a činnosti generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca.

33.	
Európska rada vyzýva predsedníctvo, Radu, generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca a Komisiu, aby pokročili v práci, a súhlasí, aby sa prvé hodnotenie vykonávania uvedených opatrení uskutočnilo na záver fínskeho predsedníctva. 

d)	Zlepšenie fungovania Únie

34.	Európska rada odsúhlasila niekoľko opatrení zameraných na zlepšenie fungovania Únie, pričom plne využila možnosti ponúkané platnými zmluvami. Zámerom týchto opatrení je vniesť väčšiu transparentnosť do práce Rady a objasniť príslušnú zodpovednosť jednotlivých aktérov podieľajúcich sa na práci Únie. 

35.	Predpokladom pre zvýšenie dôvery občanov v Európsku úniu je poskytovanie informácií o činnostiach EÚ z prvej ruky. Európska rada preto súhlasí ešte viac sprehľadniť prácu Rady a prijíma celkovú politiku transparentnosti (príloha I). Konkrétne, všetky rokovania Rady v rámci spolurozhodovacieho postupu budú odteraz verejné. Európska rada vyzýva Radu, aby prijala opatrenia potrebné na zabezpečenie vykonávania tejto novej politiky a aby do šiestich mesiacov preskúmala vykonávanie týchto opatrení s cieľom vyhodnotiť ich vplyv na účinnosť práce Rady.

36.	Vzhľadom na význam zásad subsidiarity a proporcionality víta Európska rada iniciatívu rakúskeho predsedníctva, na základe ktorej sa 18. – 19. apríla 2006 usporiadala konferencia o subsidiarite v St. Pöltene nadväzujúca na konferenciu, ktorá sa uskutočnila minulý rok v Haagu. Idey, ku ktorým sa dospelo na týchto konferenciách, by sa mali preskúmať a nasledujúce predsedníctva sa vyzývajú, aby ďalej pokračovali v tejto práci.

37.	
Európska rada berie na vedomie vzájomné prepojenie európskych a vnútroštátnych legislatívnych postupov. S cieľom zlepšiť proces tvorby politiky preto víta záväzok Komisie dávať priamo národným parlamentom k dispozícii všetky nové návrhy a konzultačné dokumenty a vyzývať ich, aby na ne reagovali. Od Komisie sa požaduje, aby adekvátne zvážila pripomienky národných parlamentov, najmä v súvislosti so zásadami subsidiarity a proporcionality. Národné parlamenty sa vyzývajú, aby pri monitorovaní subsidiarity posilnili spoluprácu v rámci konferencie výborov pre európske záležitosti (COSAC).

38.	Európska rada ďalej pripomína, že európska legislatíva, ktorá silnejšie odzrkadľuje pridanú hodnotu činností EÚ, môže byť prínosom pre upevnenie dôvery občanov v európsky projekt. Vyzýva preto Radu, Európsky parlament a Európsku komisiu, aby neustále sledovali riadne uplatňovanie zásad a usmernení ustanovených v protokole o subsidiarite a proporcionalite.

39.	Európska rada rovnako víta pozitívny výsledok rokovaní medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o reforme komitológie, ktorá zabezpečí horizontálne a uspokojivé riešenie. Nové ustanovenia posilnia dohľad zákonodarcu nad vykonávacími právomocami Komisie v oblastiach, ktoré podliehajú postupu spolurozhodovania, čím sa zlepší fungovanie komitologických postupov.

40.	
Od posledného zasadnutia Európskej rady sa dosiahol pokrok vo všetkých oblastiach lepšej regulácie a všetky inštitúcie a členské štáty sa naliehavo vyzývajú, aby napĺňali všetky príslušné záväzky uvedené v Medziinštitucionálnej dohode o lepšom zákonodarstve z roku 2003. Európska rada vyzýva členské štáty, aby sa ujali iniciatívy na vnútroštátnej úrovni zameranej na zníženie administratívneho zaťaženia podnikov, a to aj prostredníctvom národných programov reforiem. Vyzýva Komisiu, aby najneskôr na začiatku roka 2007 podala správu o pokroku dosiahnutom na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva. Jarné zasadnutie Európskej rady by malo vyvodiť závery týkajúce sa ďalších krokov, ktoré je potrebné prijať.
Prioritným by malo byť zníženie zbytočného administratívneho zaťaženia, ktoré predstavuje významnú prekážku rozvoja inovačnejšej ekonomiky založenej vo výraznejšej miere na znalostiach a ktoré obzvlášť škodí MSP. Európska rada poznamenáva, že niektoré členské štáty si stanovili ciele znížiť administratívne zaťaženie o 25 % a je presvedčená, že by malo byť možné stanoviť podobné ciele na úrovni EÚ a preto vyzýva Komisiu predložiť príslušné návrhy začiatkom roku 2007 včas pred jarným zasadnutím Európskej rady.

41.	Európska rada víta:

•	ďalšie začleňovanie využívania globálnych integrovaných hodnotení vplyvu ako významného prvku procesu tvorby politiky do rozhodovacieho procesu všetkých inštitúcií;
•	vykonávanie programu Komisie zameraného na zjednodušenie platných právnych predpisov. V druhom polroku 2006 očakáva správu Komisie o vykonávaní a žiada, aby príslušné zoskupenia Rady prisúdili prioritu konkrétnym zjednodušujúcim návrhom. Zdôrazňuje tiež význam rozšírenia programu zjednodušenia na všetky dôležité oblasti európskeho hospodárstva pri dodržiavaní acquis communautaire;
•	úspešné zavŕšenie skríningu zo strany Komisie v roku 2005 a vyzýva Komisiu, aby pokračovala v tejto činnosti aj pri zostávajúcich návrhoch.

III.	pohľad do budúcnosti

a)	Pokračovanie reformy: ústavná zmluva

42.	Hlavy štátov a predsedovia vlád sa na zasadnutí Európskej rady 16. a 17. júna 2005 dohodli, že sa v prvej polovici roka 2006 vrátia k otázke ratifikácie ústavnej zmluvy, aby vykonali celkové hodnotenie národných diskusií, ktoré prebiehali ako súčasť obdobia reflexie, a aby sa dohodli na tom, ako pokračovať ďalej.

43.	Od júna minulého roku ratifikovalo ústavnú zmluvu ďalších päť členských štátov, čím sa zvýšil počet štátov, ktoré zmluvu ratifikovali, na pätnásť. Dva členské štáty neboli schopné zmluvu ratifikovať a v ôsmich sa ešte musí ukončiť proces ratifikácie, pričom v jednom z nich sa nedávno začal príslušný postup. Bola vyjadrená nádej, že tento proces sa úspešne ukončí v súlade so závermi z júna 2005.

44.	Európska rada pripomína svoje závery z júna 2005 a víta rôzne iniciatívy vyvinuté v rámci národných diskusií, ako aj príspevky Komisie a Parlamentu k obdobiu reflexie. Malo by sa pokračovať vo významnom úsilí, aby sa posilnil a prehĺbil dialóg s občanmi Európy vrátane iniciatívy Komisie nazvanej plán D.

45.	Obdobie reflexie bolo celkovo užitočné, pretože umožnilo Únii zhodnotiť obavy vyjadrené v priebehu procesu ratifikácie. Domnieva sa, že pred tým, ako sa budú môcť prijať rozhodnutia o budúcnosti ústavnej zmluvy, bude potrebné súčasne s prebiehajúcim procesom ratifikácie pokračovať v práci, ktorá sa bude opierať o výsledky dosiahnuté od júna minulého roku.

46.	Po období reflexie v uplynulom roku by sa práca teraz mala sústrediť na dosiahnutie konkrétnych výsledkov a vykonávanie projektov. Európska rada súhlasí s dvojrýchlostným prístupom. Na jednej strane by sa mali v čo najväčšej miere využiť možnosti, ktoré ponúkajú platné zmluvy s cieľom dosiahnuť konkrétne výsledky, ktoré občania očakávajú.

47.	
Na druhej strane predsedníctvo predloží počas prvého polroka 2007 Európskej rade správu, ktorá bude založená na rozsiahlych konzultáciách s členskými štátmi. Táto správa by mala obsahovať hodnotenie stavu diskusií v súvislosti s ústavnou zmluvou a preskúmať pravdepodobný budúci vývoj.

48.	Správu následne prehodnotí Európska rada. Výsledok tohto hodnotenia bude základom pre budúce rozhodnutia o spôsobe pokračovania reformného procesu, pričom v tejto súvislosti sa potrebné opatrenia prijmú najneskôr počas druhého polroku 2008. Každé predsedníctvo úradujúce od začiatku obdobia reflexie nesie osobitnú zodpovednosť za zabezpečenie kontinuity tohto procesu.

49.	Európska rada vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ, aby pri príležitosti 50. výročia Rímskych zmlúv prijali 25. marca 2007 v Berlíne politické vyhlásenie, ktoré stanoví hodnoty a ambície Európy a potvrdí spoločné odhodlanie ich dosiahnuť.

b)	Rozšírenie

50.	Európska rada berie na vedomie počiatočné diskusie o rozšírení na neformálnych zasadnutiach ministrov zahraničných vecí 11. marca v Salzburgu a 27. – 28. mája 2006 v Klosterneuburgu. Súhlasila, že počas druhej polovice roku 2006 bude v tejto všeobecnej diskusii pokračovať a prehĺbi ju.

51.	Rozšírenie sa osvedčilo ako historická príležitosť, ktorá prispieva k zabezpečeniu mieru, bezpečnosti, stability, demokracie, právneho štátu, ako aj rastu a prosperity v Európskej únii ako celku. Rozšírenie rovnako napomáha EÚ stať sa konkurencieschopnejšou a dynamickejšou ekonomikou a byť lepšie pripravenou na výzvy globalizovaného a meniaceho sa sveta. Európska rada v tejto súvislosti víta správu Komisie o hospodárskom úspechu historicky piateho rozšírenia Únie, ktorého integrálnou súčasťou je pristúpenie Bulharska a Rumunska.

Bulharsko a Rumunsko

52.	Spoločným cieľom Únie je privítať v januári 2007 Bulharsko a Rumunsko ako členov Únie v prípade, že na to budú pripravené. Európska rada potvrdzuje túto pozíciu na základe monitorovacej správy Komisie z mája 2006. Zatiaľ čo vyjadruje spokojnosť s nedávno vyvinutým reformným úsilím, vyzýva Bulharsko a Rumunsko, aby nekompromisne zvýšili svoje úsilie o bezodkladné a rozhodné doriešenie zostávajúcich otázok vyvolávajúcich obavy, ktoré sú uvedené v správe Komisie z mája 2006. Európska rada je aj naďalej presvedčená, že obidve krajiny môžu s potrebnou politickou vôľou prekonať uvedené nedostatky, aby sa stihol predpokladaný dátum pristúpenia 1. januára 2007. Víta preto zámer Komisie predložiť najneskôr začiatkom októbra ďalšie monitorovacie správy. Európska rada vyzýva členské štáty, aby včas ukončili ratifikáciu zmluvy o pristúpení.

Všeobecné otázky o budúcom rozširovaní 

53.	Európska rada potvrdila, že bude dodržiavať existujúce záväzky, a zdôraznila, že by sa malo vyvinúť všetko úsilie na ochranu súdržnosti a účinnosti Únie. V budúcnosti bude dôležité zabezpečiť schopnosť Únie pri rozširovaní fungovať politicky, finančne a inštitucionálne a ešte viac prehĺbiť spoločný európsky projekt. Európska rada preto bude na svojom zasadnutí v decembri 2006 diskutovať o všetkých aspektoch ďalšieho rozširovania vrátane schopnosti Únie absorbovať nových členov a ďalších spôsobov zlepšenia kvality procesu rozširovania na základe zatiaľ získaných pozitívnych skúseností. V tejto súvislosti Európska rada pripomína, že tempo rozširovania musí zohľadniť absorpčnú schopnosť Únie. Komisia sa vyzýva, aby v rovnakom čase ako predloží svoje výročné správy o pokroku pri rozširovaní a predvstupovom procese predložila aj osobitnú správu o všetkých relevantných aspektoch súvisiacich s absorbčnou schopnosťou Únie. Táto osobitná analýza by sa mala zamerať aj na súčasné a budúce vnímanie rozširovania občanmi a mala by zohľadňovať potrebu uspokojivo verejnosti vysvetliť proces rozširovania v rámci Únie.

Turecko

54.	Európska rada preskúmala pokrok dosiahnutý v skríningu acquis a víta začatie zásadných rokovaní o pristúpení s Tureckom. Od Turecka sa očakáva, že prijme hodnoty, ciele a právny poriadok ustanovený v zmluvách. Únia je odhodlaná podporovať Turecko v jeho snahách splniť normy Únie a podmienky členstva vrátane kodanských kritérií. Európska rada v súlade s predchádzajúcimi závermi pripomína, že základom súčasných rokovaní sú samotné zásluhy každej krajiny a rýchlosť rokovaní bude záležať na pokroku, ktorý každá krajina dosiahne v príprave na pristúpenie v súlade s požiadavkami ustanovenými v rokovacom rámci. Toto sa týka splnenia záväzkov Turecka vyplývajúcich z dohody o pridružení a jej dodatkového protokolu, ktorého úplné vykonávanie sa bude hodnotiť v roku 2006, tak ako sa dohodlo vo vyhlásení Európskeho spoločenstva a jeho členských štátov z 21. septembra 2005, ako aj vykonávania revidovaného prístupového partnerstva. Európska rada pripomína, že Rada v priebehu roku 2006 zabezpečí sledovanie pokroku vykonaného v súvislosti so všetkými príslušnými otázkami zahrnutými do uvedeného vyhlásenia. Európska rada vyzýva Turecko, aby zintenzívnilo reformný proces a vykonávalo ho úplne a účinne s cieľom zabezpečiť jeho nezvratnosť a udržateľnosť, ako aj s cieľom zabezpečiť pokrok smerom k úplnému splneniu kodanských politických kritérií vrátane záväzku udržiavať dobré susedské vzťahy. V tomto kontexte by sa malo zabrániť akýmkoľvek krokom, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť mierové urovnanie sporov.

Chorvátsko

55.	Európska rada preskúmala dosiahnutý pokrok v skríningu acquis a víta začatie zásadných rokovaní o pristúpení s Chorvátskom. Od Chorvátska sa očakáva, že prijme hodnoty, ciele a právny poriadok ustanovený v zmluvách. Únia je odhodlaná podporovať Chorvátsko v jeho snahách splniť normy Únie a podmienky členstva vrátane kodanských kritérií a dobrých susedských vzťahov. Európska rada v súlade s predchádzajúcimi závermi pripomína, že základom súčasných rokovaní sú samotné zásluhy každej krajiny a rýchlosť rokovaní bude záležať na pokroku, ktorý každá krajina dosiahne v príprave na pristúpenie v súlade s požiadavkami ustanovenými v rokovacom rámci. Toto sa týka splnenia záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení, ako aj vykonávania prístupového partnerstva. Európska rada povzbudzuje Chorvátsko, aby pokračovalo vo svojom reformnom úsilí a dosahovalo udržateľný pokrok smerom k splneniu noriem EÚ.

c)	Západný Balkán

56.	Európska rada potvrdila európsku perspektívu krajín západného Balkánu, ako je ustanovená v rámci procesu stabilizácie a pridruženia, Solúnskej agendy a salzburgského vyhlásenia z marca 2006. V tejto súvislosti Európska rada potvrdila, že budúcnosť západného Balkánu je v Európskej únii. Napredovanie smerom k Európskej únii bude aj naďalej závisieť na konkrétnych zásluhách každej krajiny pri plnení podmienok a požiadaviek ustanovených v kodanských kritériách a v rámci procesu stabilizácie a pridruženia vrátane úplnej spolupráce s ICTY a udržiavania dobrých susedských vzťahov. Všetky krajiny západného Balkánu vykonali za posledný rok významné kroky na ceste smerom do EÚ, pričom v súlade so Solúnskou agendou ich konečným cieľom je členstvo v EÚ. Rada privítala počiatočný pokrok pri vykonávaní oznámenia Komisie Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity. Európska únia bude prostredníctvom praktických opatrení krajinám západného Balkánu naďalej pomáhať, aby sa európska perspektíva stala hmatateľnejšou a očakáva v blízkej budúcnosti konkrétne výsledky najmä v oblastiach, ako napríklad regionálny voľný obchod a zjednodušenie vízových postupov v súlade so spoločným prístupom. Európska rada víta zámer Komisie rozšíriť a zintenzívniť spoluprácu s Európskou investičnou bankou a inými medzinárodnými finančnými inštitúciami v tomto regióne s cieľom prijať vhodné opatrenia zamerané na finančný nástroj pre západný Balkán.

o
o	o

VONKAJŠIE VZŤAHY

57.	Európska rada opätovne potvrdzuje dôležitosť, ktorú prikladá európskej susedskej politike ako nástroju posiľňovania spolupráce s jej susedmi a rozširovania prosperity, stability a bezpečnosti za hranice Európskej únie. Cieľom európskej susedskej politiky je podporovať politické a hospodárske reformy susedských krajín na základe partnerstva a spoločných hodnôt. Únia je odhodlaná posilňovať a ďalej rozvíjať svoju susedskú politiku a ponúkať perspektívu stále užšieho vzťahu a významnej podpory susedským krajinám, ktoré plnia svoje reformné záväzky.

58.	Európska rada pripisuje veľkú dôležitosť úspešnej spolupráci medzi Európskou úniou a Radou Európy a nabáda obe strany prekonať pretrvávajúce ťažkosti v prebiehajúcich rokovaniach o memorande o porozumení. Vyjadruje uznanie predsedovi vlády Jean-Claudovi Junckerovi za jeho správu o budúcich vzťahoch medzi Radou Európy a Európskou úniou, ktorá si zaslúži ďalšiu pozornosť.

59.	Európska rada prijala vyhlásenia o západnom Balkáne (príloha II), Iráne (príloha III), Iraku (príloha IV), mierovom procese na Blízkom východe (príloha V), Afrike (príloha VI), Libanone (príloha VII) a Východnom Timore (príloha VIII).

60.	Európska rada schvaľuje správu predsedníctva o EBOP (dokument 10418/06), ktorá obsahuje mandát pre ďalšie predsedníctvo.

					

PRÍLOHA I

CELKOVÁ POLITIKA TRANSPARENTNOSTI

Vzhľadom na ďalšie zvýšenie otvorenosti, transparentnosti a zodpovednosti Únie Európska rada súhlasí s týmito opatreniami, ktorých cieľom je posilnenie účasti občanov na práci Únie:

•	Všetky rokovania Rady o legislatívnych aktoch, ktoré sa majú prijať v rámci spolurozhodovacieho postupu, sú prístupné verejnosti rovnako ako hlasovania a vysvetlenia k hlasovaniam členov Rady. Rada alebo Coreper môžu v jednotlivých prípadoch rozhodnúť o tom, že by dané rokovanie nemalo byť prístupné verejnosti.

•	Prvé rokovania Rady o iných legislatívnych aktoch ako legislatívnych aktoch prijatých v rámci spolurozhodovacieho postupu, ktoré vzhľadom na ich význam predkladá Komisia ústne na zasadnutí Rady, sú prístupné verejnosti. Predsedníctvo môže v jednotlivých prípadoch rozhodnúť, že nasledujúce rokovania Rady o danom legislatívnom akte sú prístupné verejnosti, pokiaľ o tom Rada alebo Coreper nerozhodnú inak.

•	Rada pravidelne uskutočňuje verejné diskusie o dôležitých otázkach, ktoré ovplyvňujú záujmy Únie a jej občanov. Takéto diskusie sa uskutočnia na základe rozhodnutia, ktoré Rada alebo Coreper prijmú kvalifikovanou väčšinou. Tento záväzok sa začína uplatňovať počas nadchádzajúceho predsedníctva, ktoré predloží návrhy na uskutočnenie uvedených verejných diskusií, pričom sa zohľadní dôležitosť konkrétnej záležitosti a jej význam pre občanov.

•	Rokovania Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy o 18-mesačnom programe sú verejné rovnako ako rokovania iných zoskupení Rady o ich prioritách. Prezentácia päťročného programu Komisie, jej ročného pracovného programu a ročnej politickej stratégie, ako aj nadväzujúce diskusie sú verejné.

•	
Všetky verejné rokovania sa vysielajú vo všetkých jazykoch prostredníctvom videoprenosu, pričom záznam musí byť dostupný na internetovej stránke Rady najmenej jeden mesiac.

•	Nadchádzajúce predsedníctvo a Generálny sekretariát Rady sa vyzývajú, aby pripravili nové spôsoby propagácie verejných rokovaní, najmä prostredníctvom internetovej stránky Rady a zoznamu adries, ľahko dostupného a neustále aktualizovaného zoznamu budúcich diskusií, vhodných informačných materiálov, ako aj priamou komunikáciou s cieľovými skupinami. Budú úzko spolupracovať na tom, aby médiám a občanom poskytli otvorený, rýchly a technicky vyspelý informačný servis.

•	Generálny sekretariát Rady vopred informuje verejnosť o dátumoch a približnom čase konania sa verejných diskusií a prijme všetky praktické opatrenia na zabezpečenie riadneho uplatňovania týchto pravidiel transparentnosti.

________________________

PRÍLOHA II

vyhlásenie o západnom balkáne

Európska rada potvrdila svoju plnú podporu programu stanovenému na samite v Solúne v roku 2003 a procesu stabilizácie a pridruženia.

Mierové a prosperujúce Srbsko plne začlenené do rodiny európskych národov je veľmi dôležité pre stabilitu regiónu. Európska rada preto pripomína, že Európska únia je ochotná obnoviť rokovania so Srbskom o dohode o stabilizácii a pridružení, akonáhle Srbsko nadviaže úplnú spoluprácu s ICTY.

Únia naďalej podporuje prebiehajúce rozhovory o budúcom štatúte Kosova, ktoré vedie vyslanec OSN Martti Ahtisaari, a zdôrazňuje kľúčový význam dosiahnutia pokroku vo vykonávaní štandardov v Kosove. Európska únia je v úzkej spolupráci s kľúčovými medzinárodnými aktérmi pripravená posilniť svoju úlohu v Kosove po určení jeho štatútu, najmä v oblasti polície, právneho štátu a hospodárstva.

Európska únia a jej členské štáty už rozhodli o rozvoji svojich vzťahov s Čiernou Horou ako zvrchovaným a nezávislým štátom. Európska rada vyzýva tak Srbsko, ako aj Čiernu Horu, aby viedli priamy a konštruktívny dialóg o svojich budúcich vzťahoch.

Európska únia bude naďalej pomáhať Bosne a Hercegovine pri zabezpečovaní stability a pokroku v kľúčových reformách. Naliehavo vyzýva bosnianske orgány, aby zabezpečili skutočný a hmatateľný pokrok vo vykonávaní reformy polície s cieľom udržať napredovanie procesu stabilizácie a pridruženia. Európska rada zdôrazňuje dôležitosť pokroku v oblasti ústavnej reformy.

Európska rada vyzýva všetky strany Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko na zabezpečenie toho, aby parlamentné voľby, ktoré sa budú konať 5. júla, prebehli v súlade s medzinárodnými normami.

Európska rada víta podpis dohody o stabilizácii a pridružení s Albánskom a vyzýva Albánsko, aby rozhodne pokročilo v reformnom programe.

Európska rada dôrazne podporuje regionálnu spoluprácu aj prostredníctvom procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP). Víta iniciatívu na vytvorenie regionálnej zóny voľného obchodu, ktorá sa začala 6. apríla v Bukurešti, ako aj podpísanie dohody o spoločnom európskom leteckom priestore s krajinami regiónu 9. júna a pokrok dosiahnutý v procese ratifikácie Zmluvy o Energetickom spoločenstve pre juhovýchodnú Európu.

Európska únia bude naďalej svoje politiky pre západný Balkán primerane finančne podporovať najmä prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci, ktorý sa vytvorí budúci rok.

Európska rada si uvedomuje, že osobitne dôležitá pre obyvateľov krajín tohto regiónu je otázka zjednodušenia vízových postupov. Európska únia preto dúfa, že sa v súlade so spoločným prístupom k rozvoju politiky EÚ v oblasti zjednodušenia vízových postupov schváleným v decembri 2005 podarí prijať mandáty na rokovanie o zjednodušení vízových postupov a dohodách o readmisii počas tohto roka s cieľom uzavrieť rokovania v čo najkratšom čase, najlepšie v roku 2007 alebo prípadne skôr.

______________________

PRÍLOHA III

vyhlásenie o iráne

Európska rada opätovne zdôrazňuje svoje odhodlanie dosiahnuť diplomatické riešenie, ktoré bude reagovať na medzinárodné obavy spôsobené iránskym jadrovým programom, a súčasne potvrdzuje právo Iránu na mierové využívanie jadrovej energie v súlade so zmluvou o nešírení jadrových zbraní. V tejto súvislosti Európska rada víta dôležitú iniciatívu, na ktorej sa vysoký splnomocnenec EÚ, ministri zahraničných vecí Francúzska, Nemecka, Spojeného kráľovstva, Číny, Ruskej federácie a Spojených štátov amerických dohodli 1. júna 2006 vo Viedni. Európska rada plne podporuje vyvážený prístup zakotvený vo viedenskej iniciatíve a vyzýva Irán, aby si zvolil ponúkanú pozitívnu cestu.

Európska rada víta stretnutie vysokého splnomocnenca EÚ Javiera Solanu sprevádzaného zástupcami Francúzska, Nemecka, Spojeného kráľovstva a Ruskej federácie s iránskymi orgánmi, ktoré sa uskutočnilo 6. júna v Teheráne, a jeho konštruktívnu atmosféru.

Európska rada naliehavo vyzýva Irán, aby na túto významnú iniciatívu včas pozitívne zareagoval a vytvoril podmienky, v ktorých sa môžu obnoviť rokovania.

______________________

PRÍLOHA IV

vyhlásenie o iraku

Európska rada víta skutočnosť, že 20. mája došlo k vytvoreniu novej irackej vlády národnej jednoty, ktoré sa uzavrelo vymenovaním ministrov obrany, vnútra a národnej bezpečnosti. Je to veľký a dôležitý krok na ceste premeny Iraku na demokratickú krajinu. Európska únia potvrdzuje svoje rozhodné odsúdenie teroristických činov a vyjadruje ľútosť nad pokračujúcim násilím proti irackému obyvateľstvu a ich ústavne zvolenej vláde. Vyzýva všetkých irackých občanov, aby sa vyhli sektárskym sporom a zdržali používania násilia, ktoré predlžuje utrpenie irackého obyvateľstva. Európska únia je pripravená obnoviť svoju angažovanosť vo vzťahu k novej irackej vláde a irackým občanom pri ich úsilí nastoliť mier, stabilitu a prosperitu v nezávislom a zvrchovanom Iraku.

Európska únia víta program novej vlády, ktorý presadzuje právny štát, podporuje národnú jednotu a zmierenie, ochraňuje a rozvíja iracké zdroje s cieľom ich využiť v prospech všetkých obyvateľov Iraku.

Európska únia očakáva rýchly a včasný politický dialóg s novou vládou.

Európska rada víta oznámenie Komisie a spoločný list GT/VS Javiera Solanu a komisárky Benity Ferrerovej-Waldnerovej. Európska rada očakáva zvýšenú angažovanosť vo vzťahu k novej irackej vláde na všetkých príslušných úrovniach. EÚ má napríklad v úmysle podporovať Irak v týchto oblastiach:

•	podpora modelu demokratickej vlády, ktorá prekoná rozdiely, napríklad prostredníctvom podpory národného zmierenia a procesu ústavného preskúmania v úzkej spolupráci s OSN. V tomto kontexte Európska rada privítala mnohostranný dialóg OSN o irackej listine slobôd, ktorý sa konal 6. – 8. júna vo Viedni,

•	
prispievanie k fungovaniu právneho štátu a kultúre dodržiavania ľudských práv, napríklad prostredníctvom pomoci Spoločenstva v týchto oblastiach. V tejto súvislosti a vzhľadom na potreby a žiadosti Iraku Európska rada pripomína dohodu o predĺžení integrovanej misie pre oblasť právneho štátu v Iraku EUJUST LEX po skončení súčasného mandátu o ďalších 18 mesiacov,

•	podpora štátnych a regionálnych orgánov pri zlepšovaní poskytovania základných služieb a presadzovaní vytvárania pracovných miest,

•	podpora hospodárskeho oživenia a prosperity Iraku, napríklad začatím rokovaní o dohode o obchode a spolupráci a nadviazaním technického dialógu o energetike,

•	podpora rozvoja efektívneho a transparentného administratívneho rámca,

•	posilnenie svojej prítomnosti v Iraku okamžitým vymenovaním vedúceho delegácie Európskej komisie v Iraku.

Európska rada podporuje zvýšenú medzinárodnú angažovanosť a zdôrazňuje ochotu EÚ pokračovať v podpore úlohy OSN v Iraku.

______________________

PRÍLOHA V

Vyhlásenie o mierovom procese na Blízkom východe

Európska únia potvrdzuje svoj záväzok usilovať sa v rámci kvarteta o nájdenie spravodlivého, životaschopného a trvalého riešenia, ktoré by vychádzalo zo súčasných dohôd, príslušných rezolúcií BR OSN a zásad stanovených v cestovnej mape.

So zreteľom na naliehavú potrebu obnoviť rokovania o riešení spočívajúcom v existencii dvoch štátov, ktoré by prinieslo mier izraelskému a palestínskemu ľudu, Európska rada vyzýva na skoré stretnutie medzi izraelským predsedom vlády a prezidentom Palestínskej samosprávy, ktorý bol zvolený na mierovej platforme. Opätovne zdôrazňuje, že od obidvoch strán očakáva, že budú dodržiavať súčasné dohody a záväzky vrátane cestovnej mapy.

Podľa vyjadrenia kvarteta je potrebné, aby palestínska vláda pod vedením Hamasu plnila a vykonávala tri zásady, a to odmietnutie násilia, uznanie práva Izraela na existenciu a prijatie existujúcich dohôd a záväzkov.

Európska rada je naďalej znepokojená bezpečnostnou situáciou v Gaze a Predjordánsku. Odsudzuje násilie proti palestínskemu civilnému obyvateľstvu. Odsudzuje ostreľovanie osídlených oblastí v Izraeli raketami typu Kassám. Obidvom stranám pripomína, že sú zodpovedné za životy civilistov. Vyzýva Palestínsku samosprávu ku krokom, ktoré by viedli k zlepšeniu bezpečnosti a zamedzeniu teroristických útokov na Izrael. Opätovne zdôrazňuje svoje odsúdenie nezákonného zabíjania. Vyzýva všetky strany k nepoužívaniu násilia a k umiernenosti.

Európska rada vyzýva všetky palestínske politické sily, aby začali viesť celonárodný dialóg zameraný v prvom rade na ukončenie vnútropalestínskej konfrontácie a ustanovenie práva a poriadku. Vyzýva palestínsku vládu, aby spolupracovala s prezidentom Palestínskej samosprávy na dosiahnutí týchto cieľov, a to aj prostredníctvom odzbrojenia skupín, ktoré šíria násilie a strach.

Európska rada berie na vedomie oznámenie prezidenta Abbása o uskutočnení referenda. Vyzýva všetky palestínske politické sily, aby sa usilovali o čo najširší konsenzus s cieľom podporiť dosiahnutie cieľov cestovnej mapy.

Európska rada vyzýva Izrael, aby sa zdržal akejkoľvek činnosti, ktorá by mohla ohroziť reálnosť riešenia spočívajúceho v existencii dvoch štátov, a krokov, ktoré by boli v rozpore s medzinárodným právom. Obzvlášť citlivou otázkou je budovanie osád, budovanie múru na palestínskom území a činnosti vo východnom Jeruzaleme a okolo neho, ako aj v údolí Jordánu. Európska únia neuzná žiadne zmeny hraníc spred roku 1967 okrem tých, ku ktorým sa dospelo dohodou oboch strán.

Európska rada naliehavo vyzýva Izrael, aby obnovil prevody zadržiavaných palestínskych príjmov z daní a ciel, ktoré sú nevyhnutné na odvrátenie krízy na palestínskych územiach.

Európska rada zdôrazňuje potrebu koordinovanej medzinárodnej reakcie na zhoršenie humanitárnej, hospodárskej a finančnej situácie v Predjordánsku a pásme Gazy.

Európska rada schvaľuje navrhovaný dočasný medzinárodný mechanizmus, prostredníctvom ktorého by sa pomoc poskytovala priamo palestínskemu ľudu a ktorý vypracovala Komisia po konzultáciách v rámci EÚ, ako aj s členmi kvarteta, významnými darcami, medzinárodnými finančnými inštitúciami a partnermi v regióne. Európska rada oceňuje doteraz vykonanú prácu Komisie a žiada ju, aby bezodkladne pokračovala v zavádzaní tohto mechanizmu v spojení s členmi kvarteta, inými kľúčovými medzinárodnými partnermi a kanceláriou prezidenta Palestínskej samosprávy.

Európska rada súhlasí s tým, aby sa mechanizmus sústredil na základné dodávky a prevádzkové náklady jednotiek sociálnej a zdravotnej starostlivosti, dodávky pre domácnosti vrátane paliva a sociálne dávky s cieľom dosiahnuť okamžitý účinok. Iní darcovia vrátane arabských štátov sa vyzývajú, aby poskytli finančné prostriedky a zvážili včasné a významné príspevky. Spoločenstvo je pripravené prispieť na tento medzinárodný mechanizmus významnou sumou.

Európska rada okrem toho zdôrazňuje dôležitosť slobody pohybu a naliehavo vyzýva obe strany, aby prijali konkrétne kroky na plnenie svojich záväzkov podľa dohody o pohybe a prístupe s cieľom zmierniť zhoršujúcu sa situáciu v Predjordánsku a pásme Gazy.

Európska rada opätovne zdôrazňuje, že je dôležité zachovať demokratické fungovanie inštitúcií Palestínskej samosprávy, ktorých kontinuita je kľúčová pre budúci nezávislý, demokratický a životaschopný palestínsky štát založený na zásade právneho štátu.

________________________

PRÍLOHA VI

vyhlásenie o afrike

Európska únia zostáva odhodlaná prispievať k úsiliu Afriky dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia s cieľom zabezpečiť na africkom kontinente stabilitu a prosperitu, kladúc dôraz na zásady partnerstva, zodpovednosti, dobrej správy vecí verejných, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv. V tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje dôležitosť rozšírenia politického dialógu medzi EÚ a Afrikou vrátane čo najskoršieho usporiadania druhého samitu EÚ – Afrika v Lisabone. EÚ vykonáva stratégiu pre Afriku prijatú v decembri 2005 ako celkový rámec svojich aktivít a bude pokračovať vo svojom úsilí premeniť Stratégiu EÚ pre Afriku na spoločnú stratégiu. Stratégia kladie osobitný dôraz na angažovanosť EÚ v dosahovaní mieru a bezpečnosti v Afrike ako základu trvalého rozvoja, ako aj na regionálnu a hospodársku integráciu a rozvojovú pomoc poskytovanú partnerským africkým krajinám. V tomto kontexte EÚ víta rozhodnutie, ktoré EÚ a partnerské štáty AKT prijali 2. júna na spoločnej rade ministrov, o finančnom protokole 10. ERF (Európsky rozvojový fond na obdobie 2008 – 2013) a rozhodla o krátkodobom doplnení prostriedkov dostupných v rámci mierového nástroja pre Afriku a pokračovaní tohto nástroja v rokoch 2008 až 2010. EÚ ďalej potvrdzuje svoju podporu dohodám o hospodárskom partnerstve ako nástrojom rozvoja, ktorých cieľom je zvýšená regionálna hospodárska integrácia a prispievanie k zníženiu chudoby v krajinách AKT. EÚ okrem toho zdôrazňuje dôležitosť súčasných a budúcich iniciatív zameraných na zriadenie partnerstva EÚ – Afrika pre prisťahovalectvo a rozvoj. EÚ takisto pripomína dôležitosť zavŕšenia ambicióznych akčných plánov s jej stredozemskými partnermi v rámci európskej susedskej politiky.

V Sudáne vynaloží EÚ úsilie na to, aby sa urýchlene a v plnej miere vykonala Dárfúrska mierová dohoda (DPA), ktorá je nevyhnutným predpokladom pre trvalý mier a bezpečnosť a pre ukončenie utrpenia miliónov ľudí v tejto oblasti. EÚ zostáva hlboko znepokojená stavom ľudských práv v Dárfúre a vyzýva vládu v Chartúme, aby ukončila beztrestnosť postavením páchateľov pred súd za zločiny spáchané v Dárfúre a ukončila násilie páchané na vnútorne vysídlených osobách, najmä sexuálne násilie na ženách a dievčatách. EÚ bude spolu s ostatnými partnermi v medzinárodnom spoločenstve naďalej poskytovať podporu misii Africkej únie v Sudáne (AMIS), pričom zohľadní nové úlohy vyplývajúce z DPA a potrebu zabezpečenia hladkého prechodu na operáciu vedenú OSN v Dárfúre.

EÚ vyzýva všetky politické sily Konžskej demokratickej republiky (KDR), aby v období prípravy volieb, ktoré sa začnú 30. júla, pokračovali v nastúpenej ceste mierovej a demokratickej zmeny. Na základe dlhodobého angažovania sa v KDR EÚ ako odpoveď na žiadosť Organizácie Spojených národov vykoná vojenskú operáciu EUFOR RD Congo, ktorá by mala v istých situáciách poskytnúť podporu misii MONUC. Na tento istý účel bude posilnená Policajná misia EÚ v Kinshase (EUPOL Kinshasa). EÚ bude naďalej podporovať prebiehajúcu reformu sektoru bezpečnosti prostredníctvom svojej misie EUSEC KDR, ako aj nové iniciatívy na zabezpečenie dobrej správy vecí verejných, transparentnosti a vhodnej stratégie zameranej na obdobie po transformácii a na obnovu. Plnú podporu EÚ má aj prebiehajúci proces zabezpečenia stability v regióne prostredníctvom skorého konania druhého samitu konferencie v oblasti Veľkých jazier.

________________________

PRÍLOHA VII

vyhlásenie o Libanone

Európska rada potvrdzuje význam, ktorý prikladá zvrchovanosti, územnej celistvosti, jednote a nezávislosti Libanonu a opakovane žiada úplné vykonanie rezolúcie Bezpečnostnej rady č. 1559. Víta prijatie rezolúcie č. 1680 a žiada jej plné uplatňovanie, najmä pokiaľ ide o vymedzenie libanonsko-sýrskej hranice. V tejto súvislosti vyzýva Sýriu využiť ponuku libanonskej vlády, ktorá je výsledkom dohôd, ktoré vzišli z libanonského národného dialógu. Rada víta otvorenie tohto národného dialógu a povzbudzuje zúčastnené strany, aby v ňom pokračovali.

Európska rada potvrdzuje svoju plnú podporu práci nezávislej medzinárodnej vyšetrovacej komisie, ktorá vyšetruje zavraždenie Rafiqa Haririho a tých, ktorí ho sprevádzali, ako aj činnosti jej vedúceho Serga Brammertza. Víta štvrtú predbežnú správu vyšetrovacej komisie a berie na vedomie pokrok vo vyšetrovaní, ktorý dáva libanonskému ľudu nádej. Víta skutočnosť, že Bezpečnostná rada prijala rezolúciu č. 1686, ktorá predlžuje mandát nezávislej vyšetrovacej komisie o ďalší rok, a podporuje zámer Komisie ďalej rozšíriť svoju mentorskú pomoc prebiehajúcim vyšetrovaniam iných politických atentátov, ktoré boli spáchané v Libanone od októbra 2004. Víta výbornú spoluprácu libanonských orgánov s nezávislou vyšetrovacou komisiou a opätovne vyzýva všetky strany, aby s ňou plne a bezpodmienečne spolupracovali.

Európska rada víta prijatie rezolúcie Bezpečnostnej rady č. 1664 a vyslovuje želanie, aby rokovania urýchlene dosiahli pokrok s cieľom zriadiť medzinárodný tribunál ustanovený v tejto rezolúcii.

Európska rada dôrazne odsudzuje vážne incidenty, ktoré sa odohrali okolo 28. mája na modrej línii, vyzýva všetky strany k zdržanlivosti a pripomína im povinnosť prísneho rešpektovania modrej línie vrátane príslušného vzdušného priestoru. Európska rada opätovne zdôrazňuje, že libanonský štát potrebuje obnoviť svoju zvrchovanosť v celej krajine a mať v nej výlučné právo na použitie sily.

Európska rada potvrdzuje svoju podporu libanonskej vláde a nabáda ju, aby uskutočnila dohodnuté hospodárske a politické reformy, aby sa medzinárodná konferencia na podporu Libanonu mohla konať čo najskôr. Vykonávanie akčného plánu dohodnutého v rámci európskej susedskej politiky podporí reformný proces v krajine.

________________________

PRÍLOHA VIII

VYHLÁSENIE O VÝCHODNOM TIMORE

Európska rada vyjadruje hlboké znepokojenie nad súčasnou situáciou vo Východnom Timore. Nalieha na všetky strany, aby sa zdržali akéhokoľvek ďalšieho násilia, a vyzýva na urýchlenú obnovu politického dialógu, bezpečnosti a verejného poriadku, ktoré prispejú k návratu krajiny do normálneho stavu.

Európska rada verí, že Organizácia Spojených národov bude naďalej zohrávať vedúcu úlohu pri pomoci obyvateľom Východného Timoru pri posilňovaní vnútorného mieru a udržateľnej stability. Mimoriadne dôležitá bude skorá dohoda o mandáte novej a silnej misie OSN vo Východnom Timore, ktorá bude odpoveďou na očakávania Timorčanov v súvislosti s podporou politického dialógu a zmierenia, ako aj nastolením bezpečnosti a jej udržania. Táto dohoda napomôže zabezpečiť mierové, slobodné a spravodlivé voľby v roku 2007.

Európska únia je pripravená pokračovať v poskytovaní pomoci obyvateľom Východného Timoru zameranej na posilnenie národnej nezávislosti, mieru a demokracie. Európska rada víta humanitárnu pomoc Komisie, ktorá je odpoveďou na naliehavú výzvu Organizácie Spojených národov, a jej pripravenosť zvážiť stabilizačné opatrenia v rámci mechanizmu rýchlej reakcie.