Správa
o výsledkoch riešenia a spôsobe použitia
prostriedkov grantu č. TF026121 k 30. júnu 2002
a o spôsobe využitia dielčích výsledkov
a výsledného produktu grantu

1.	Všeobecný kontext

PHRD (Public Human Resource Development) grant č. TF026121 vo výške 509 400,- USD poskytla Slovenskej republike japonská vláda prostredníctvom Medzinárodnej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „Svetovej banky“) so sídlom vo Washingtone na základe listinnej zmluvy z dňa 28. decembra 1999, ktorú za Slovenskú republiku podpísal štátny tajomník Ministerstva financií SR Vladimil Podstránsky.

1.1	Administrácia a manažment grantu

Zodpovednosťou za riešenie, vrátane obsahovej stránky, personálneho zloženia a činnosti Projektovej koordinačnej jednotky, za účelovosť, hospodárnosť a efektívnosť použitia prostriedkov grantu na riešenie projektu, za zákonný spôsob čerpania a účtovania grantu,      za výsledný produkt projektu a za plnenie povinností voči Svetovej banke podľa listinnej zmluvy uzavretej medzi SR a Svetovou bankou dňa 28. decembra 1999, a to všetko s účinnosťou ku dňu uzavretia tejto listinnej zmluvy a za využitie výsledného produktu projektu, ako aj dielčích výsledkov, na úrovni štátu bol uznesením vlády SR č. 871           z 19. septembra 2001 poverený minister zdravotníctva.

1.2	Časový harmonogram

Pôvodným termínom ukončenia čerpania a realizácie PHRD grantu bol 31. december 2001. Vzhľadom k faktu, že Pracovná skupina tvorená predstaviteľmi ministerstva zdravotníctva, kancelárie podpredsedu vlády pre ekonomiku, ministerstva financií a Všeobecnej zdravotnej poisťovne, ktorá rozhodovala o odbornom zameraní prípravných projektov pre cieľový Projekt modernizácie systému zdravotníctva, dospela v tejto otázke ku konsenzu až              po nástupe súčasného ministra zdravotníctva do funkcie, proces výberu poradenských tímov pre realizáciu projektov začal v decembri 2000. Intenzita prípravných aktivít pre Projekt modernizácie systému zdravotníctva, vrátane realizácie piatich prípravných projektov smerujúcich k dosiahnutiu hlavného účelu grantu, sa zvýšila prakticky až po zmene na poste ministra zdravotníctva. V čo najkratšom možnom čase, vzhľadom k procedurálnym požiadavkám Svetovej banky, boli s jej súhlasom uzatvorené zmluvy k jednotlivým projektom a od augusta 2001 postupne začala ich realizácia.

Vzhľadom k potrebe zabrániť oddialeniu hlavného efektu, ktorý z grantu pre zdravotníctvo podľa listinnej zmluvy mal vyplynúť (pripraviť Projekt modernizácie systému zdravotníctva), termín ukončenia realizácie všetkých projektov bol pôvodne stanovený na 31.decembra 2001 s tým, že vzhľadom k danému časovému obmedzeniu konzultačné tímy v termíne 31. októbra 2001 odovzdajú priebežné správy o stave riešenia jednotlivých projektov, aby ministerstvo zdravotníctva v koordinácii so Svetovou bankou mohlo posúdiť potrebu prípadného predĺženia pôvodného termínu čerpania grantu s cieľom zabrániť zníženiu kvalitatívnej úrovne očakávaných výstupov na úkor časového aspektu riešenia. Z uvedených dôvodov Svetová banka dňa 15. novembra 2001, listom oblastného riaditeľa pre Slovenskú republiku Rogera Grawea, rozhodla o predĺžení termínu ukončenia čerpania a realizácie grantu z pôvodného 31. decembra 2001 na 30. jún 2002.

2.	Účel grantu

Podľa listinnej zmluvy účelom grantu bolo pomôcť pri príprave Projektu modernizácie systému zdravotníctva, ktorého hlavný cieľ by spočíval v modernizácii zdravotníckeho systému Slovenskej republiky v oblasti primárnej a sekundárnej zdravotnej starostlivosti, zdravotného poistenia a financovania.

2.1	Výsledný produkt grantu a jeho využitie

Napriek predĺženiu pôvodného termínu ukončenia čerpania a realizácie PHRD grantu, ministerstvo zdravotníctva v spolupráci so Svetovou bankou už na základe priebežných výstupov jednotlivých projektov vypracovalo predbežný koncepčný zámer Projektu modernizácie systému zdravotníctva, ktorý gremiálna porada ministra zdravotníctva schválila dňa 11. februára 2002. Do 28. februára 2002 prebiehalo medzirezortné pripomienkové konanie k predbežnému koncepčnému zámeru a následne v marci, po zapracovaní pripomienok bol materiál predlžený na rokovanie vlády. Na základe požiadavky vlády predbežný koncepčný zámer v apríli prerokovala porada ekonomických ministrov a dňa        6. mája 2002 HRV. Po zohľadnení pripomienok HRV bol výsledný produkt predložený na 224. rokovanie vlády, ktoré sa konalo dňa 12. júna 2002. Na tomto rokovaní vláda Slovenskej republiky uznesením č. 639/2002 schválila výsledný Koncepčný zámer Projektu moderni-zácie systému zdravotníctva. 

V súlade so schváleným koncepčným zámerom cieľom navrhovaného Projektu modernizácie systému zdravotníctva je prispieť k prehĺbeniu a rozšíreniu doteraz realizovaných reformných opatrení, predovšetkým v oblastiach vyžadujúcich veľké investície, a tým k ďalšej modernizácii zdravotníckeho systému Slovenskej republiky prostredníctvom nasledujúcich štyroch komponentov:

A) Rozvoj systému financovania pre vyladenie motivácie

Tento komponent poskytne odbornú pomoc pri ďalšom rozvoji doteraz prijatých reformných opatrení v oblasti financovania zdravotníctva na národnej úrovni, s cieľom vyladiť existujúce motivačné stimuly tak, aby sa posilnila zdravá konkurencia medzi poskytovateľmi. Zahŕňa: (i) odbornú pomoc pri rozvoji progresívneho systému úhrad za zdravotnú starostlivosť formou DRG a (ii) vytvorenie podpornej infraštruktúry pre efektívne fungovanie takéhoto systému. 

Dôležitou črtou tohto komponentu je, že predpokladá vypracovanie potrebných kalkulácií, vytvorenie adekvátnych modulov a zavedenie nevyhnutných informačných systémov. Rozvoj systému financovania bude ďalej zvyšovať motiváciu k nahrádzaniu ústavnej starostlivosti ambulantnou starostlivosťou, resp. ústavnou starostlivosťou nižšej intenzity (napr. dennou liečbou), k presunu zdrojov z ústavnej do ambulantnej sféry a k zvyšovaniu efektívnosti využívania dostupných zdrojov vo všetkých typoch zdravotníckych zariadení.

B) Reštrukturalizácia systému zdravotného poistenia pre zlepšenie udržateľnosti

Druhý komponent podporí vyjasnenie úlohy súčasných zdravotných poisťovní a právneho postavenia nákupcov, poskytovateľov a pacientov v systéme, ako aj ďalšiu konkretizáciu rozsahu zdravotnej starostlivosti krytej z verejných zdrojov. Zahŕňa: (i)  vytvorenie systému nákupcov služieb; (ii) redefinovanie Liečebného poriadku v nadväznosti na vymedzenie zákonného nároku na definovaný štandard; (iii) manažment pohľadávok súčasných zdravotných poisťovní a súčasných záväzkov zdravotníckych zariadení; a (iv) definovanie právneho postavenia nákupcov, poskytovateľov a pacientov v systéme.

Dôležitou črtou tohto komponentu bude, že využije metodologické návrhy a kritériá pre určovanie zákonného nároku v oblasti liečebnej a preventívnej starostlivosti vypracované       v rámci prípravného japonského PHRD grantu (Projekty 1 a 5) pre vymedzenie zákonného nároku na definovaný štandard v uvedených oblastiach. V nadväznosti na vymedzenie zákonného nároku podporí rozdelenie Liečebného poriadku na služby úplne hradené nákupcami v rámci základného balíka služieb a služby nákupcami čiastočne alebo vôbec nehradené v rámci rôznych balíkov nepovinných služieb. Okrem toho, komponent pomôže vyjasniť právne postavenie pacientov, poskytovateľov a nákupcov zdravotníckych služieb      v systéme, vrátane stanovenia pravidiel konkurencie nákupcov v oblasti výberu, prerozdeľovania a alokácie zdrojov. Bude tiež financovať vytvorenie účinného systému pre manažment existujúcich pohľadávok a záväzkov. 

C) Modernizácia poskytovania zdrav. starostlivosti pre zvýšenie účinnosti a efektívnosti

Tento komponent podporí investície do modernizácie riadenia a poskytovania zdravotnej starostlivosti vo vybraných zdravotníckych zariadeniach ústavnej starostlivosti. Investície sa však uskutočnia len do tých zdravotníckych zariadení, ktorých existencia bude opodstatnená vzhľadom na plán optimálnej siete zdravotníckych zariadení aktualizovaný na základe návrhov súboru kritérií a metodológie pre určovanie štruktúry poskytovateľov zdravotnej starostlivosti vypracovaných v rámci prípravného PHRD grantu (Projekt 4). Manažmentom zariadení budú poskytnuté nástroje a odborná pomoc pri analýze a revízii fyzických                a ľudských štruktúr ich organizácií a poskytnú sa im limitované finančné prostriedky na financovanie prípadných rekonštrukcií a/alebo zrušenie neefektívnych prevádzok. Takéto investície sa uskutočnia len v prípade, že povedú k preukázateľnému nákladovo efektívnejšiemu fungovaniu zdravotníckeho zariadenia uchádzajúceho sa o investičné prostriedky. Z tohto dôvodu všetky vybrané zariadenia budú musieť vládnej komisii (prípadne vládou poverenej nezávislej inštitúcii) a Svetovej banke predložiť reštrukturalizačný podnikateľský plán, ktorý bude jasne špecifikovať objem plánovaných investícií a ich očakávaný kvantifikovaný prínos. O výbere konkrétnych modernizačných projektov sa teda rozhodne na základe ekonomickej návratnosti predložených podnikateľských plánov. Investície budú uvoľňované postupne (napr. v tranžiach), v závislosti od výsledkov dosahovaných vybranými zdravotníckymi zariadeniami. Podrobný mechanizmus sa vypracuje v spolupráci s expertmi Svetovej banky v prípravnej fáze navrhovaného projektu.

Predpokladá sa, že modernizačné podnikateľské plány vypracované zdravotníckymi zariadeniami budú zamerané na investície smerujúce k znižovaniu intenzity ústavnej starostlivosti (napr. zavádzaním ambulantnej a dennej liečby), rozvoju unifikovaných nemocničných manažérskych informačných systémov (napr. na podporu rozhodovania alebo na zlepšenie kontroly výdavkov na lieky), využívaniu telemedicínskych konzultačných systémov (napr. s cieľom ušetriť náklady na prevoz, ak nie je nevyhnutný), resp. iným formám zvyšovania kvality a efektívnosti poskytovanej starostlivosti a optimalizácie fixných nákladov (napr. zatepľovaním budov, atď.).

D) Rozvoj inštitucionálnej kapacity pre zabezpečenie kontroly a kvality
     zdravotníckych služieb

Štvrtý komponent navrhovaného Projektu modernizácie systému zdravotníctva sa sústredí na vybudovanie a rozvoj intelektuálnej a inštitucionálnej bázy pre zabezpečovanie kontroly, dohľadu, kvality a akreditácie v oblasti zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zriadenia Inštitútu pre kontrolu a kvalitu zdravotníckych služieb (ďalej len “Inštitút”). Základom pre zriadenie Inštitútu sa stane analýza úlohy štátu, štátnych zdravotných ústavov, Štátneho ústavu pre kontrolu liečiv, Ústavu zdravotníckych informácií a štatistiky a Centra pre kvalitu a akreditáciu z hľadiska kontroly a dohľadu v rámci zdravotníckeho systému, ako aj vypracovanie stratégie postupného začlenenia týchto inštitúcií do Inštitútu pre kontrolu           a kvalitu zdravotníckych služieb.

Zriadenie Inštitútu nebude predstavovať ďalší rast štátneho aparátu, pretože výhľadovo sa tento Inštitút stane semiautonómnou entitou, hoci s relatívne silným prepojením na minis-terstvo zdravotníctva. Prevádzka Inštitútu bude z prostriedkov projektu hradená vo výške 100% len prvý rok, s postupným prechodom na samofinancovanie prostredníctvom príspevkov nákupcov a poskytovateľov zdravotníckych služieb, grantov, sponzorských príspevkov a pod. Alternatívne sa zváži možnosť financovať niektoré úlohy Inštitútu na národnej úrovni štátom, prostredníctvom špecifických projektov. Takýto model je typický pre väčšinu krajín s rozvinutým systémom zabezpečovania kontroly, kvality a akreditácie             v oblasti zdravotnej starostlivosti.

V oblasti finančného dohľadu projekt podporí definovanie súčinnosti novozriadeného In-štitútu s existujúcim Úradom pre finančný trh v oblasti kontroly solventnosti a finančných tokov nákupcov, vrátane prerozdeľovania poistného. Inštitút tiež bude vykonávať dohľad       v oblasti cenotvorby. V oblasti zabezpečovania kvality a akreditácie v zdravotníctve bude Inštitút zabezpečovať prípravu a tvorbu štandardných terapeutických postupov (klinických smerníc/liečebných protokolov) vychádzajúcich z princípov medicíny založenej na dôkazoch. Bude stanovovať a monitorovať výkonové ukazovatele pre zdravotnícke zariadenia                 a kontrolovať poskytovanie zdravotníckych služieb „lege artis“. Perspektívne bude dohliadať na proces akreditácie poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, samotný proces akreditácie však bude nezávislý a nebude ju udeľovať Inštitút. 

Vzhľadom na funkcie Inštitútu v oblasti medicínskej kontroly, kvality a akreditácie bude Inštitút fungovať aj ako tvorca, “priekopník” a podporovateľ koherentnej stratégie odbornej    a manažérskej prípravy a vzdelávania poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorá bude vzájomne previazaná s cieľmi zdravotníckej politiky a stratégiou kontinuálnej modernizácie zdravotníctva. Inštitút nebude poskytovateľom vzdelávania, ale bude monitorovať implementáciu stratégie a poskytovať poradenstvo ministerstvu zdravotníctva pri jej realizácii. Priamo, z vlastných zdrojov, bude kontrahovať strategicky dôležité vzdelávacie programy na národnej úrovni, resp. projekty zamerané na zlepšovanie systému odbornej         a manažérskej prípravy poskytovateľov v súlade s požiadavkami EÚ. Inštitút bude kontinuálne hodnotiť programy ponúkané vzdelávacími inštitúciami a pracoviskami a rea-lizovať výskum v oblasti poskytovania zdravotníckych služieb týkajúci sa programu reformy. Zároveň bude budovať medzinárodné siete s organizáciami podobného zamerania v ostatných krajinách strednej a východnej Európy a v členských štátoch EÚ. Dôležitou súčasťou tohto komponentu bude vytvorenie adekvátneho legislatívneho  rámca pre fungovanie Inštitútu pre kontrolu a kvalitu zdravotníckych služieb.

2.2	Dielčie výsledky grantu a ich využitie 

Na základe konsenzu dosiahnutého členmi Pracovnej skupiny a súhlasu Svetovej banky sa v rámci prípravy Projektu modernizácie systému zdravotníctva, na pomoc pri ktorej bol grant určený, realizovalo nasledujúcich päť projektov.

Projekt 1
Porovnanie ekonomickej a liečebnej efektívnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti prostredníctvom štátnych, budúcich verejnoprospešných a neštátnych zdravotníckych zariadení:

•	Vytvorený súbor výkonových ukazovateľov pre porovnávanie ekonomickej a liečebnej efektívnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti,
•	Vypracovaná analýza rozdielov v ekonomickej a liečebnej efektívnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti štátnymi, neštátnymi a verejnoprospešnými zdravotníckymi zariadeniami,
•	Vytvorená metóda pre stanovovanie základného balíčka (zákonného nároku) liečebnej starostlivosti zohľadňujúca dostupné verejné zdroje. 

Prínos pre výsledný produkt grantu:

Jedným z hlavných prínosov Projektu 1 je súbor výkonových ukazovateľov pre porovnávanie ekonomickej a liečebnej efektívnosti, ktoré budú využité pri monitorovaní reštrukturalizácie vo vybraných zdravotníckych zariadeniach ústavnej starostlivosti. Okrem toho metodológia    a kritériá pre určovanie zákonného nároku na definovaný štandard liečebnej starostlivosti sa využijú pri úprave Liečebného poriadku.

Projekt 2
Projekcia trendov makroekonomického vývoja rezortu zdravotníctva v strednodobom horizonte:

•	Vypracovaná analýza súčasných finančných tokov v celom systéme slovenského zdravotníctva,
•	Vypracovaná projekcia trendov vývoja zdrojov a výdavkov v zdravotníckom systéme do roku 2006, vrátane alternatívnych scenárov vývoja systému.

Prínos pre výsledný produkt grantu:

Výsledky analýzy súčasných finančných tokov v celom zdravotníckom systéme vypracovanej v rámci tohto projektu budú využité predovšetkým v súvislosti s manažmentom existujúcich pohľadávok a záväzkov súčasných zdravotných poisťovní a zdravotníckych zariadení.           V kontexte reštrukturalizácie systému zdravotného poistenia sa využijú alternatívne scenáre ex post a v nich obsiahnuté návrhy možných spôsobov výpočtu odvodov za jednotlivé kategórie poistencov, vrátane komplexného návrhu optimálneho spôsobu zmien v príjmoch zdravotných poisťovní. V rámci Projektu 2 bola táto optimálna verzia návrhu zmien simulačne prepočítaná aj v prognóze ex ante na obdobie do roku 2006. Ide o optimálnu verziu, ktorú dopĺňajú ďalšie alternatívne scenáre, pričom dosahy alternatívnych scenárov sú vyčíslené a komentované vzhľadom na optimálny scenár.

Projekt 3
Analýza a rozvoj manažérskych informačných systémov v rezorte zdravotníctva:

•	Vypracovaná štúdia uskutočniteľnosti intergácie existujúcich zdravotníckych informačných systémov na rezortnej úrovni,
•	Vytvorený multifunkčný model zdravotníckeho manažérskeho informačného systému s dôrazom na toky finančných, ekonomických a účtovných informácií,
•	Vypracovaná stratégia budúcej modernizácie existujúcich zdravotníckych informačných systémov.

Prínos pre výsledný produkt grantu:

V súvislosti s rozvojom manažérskeho informačného systému ministerstva zdravotníctva, ako aj v rámci projektu modernizácie v súvislosti so zriaďovaním Inštitútu pre kontrolu a kvalitu zdravotníckych služieb sa využijú výstupy v oblasti identifikácie požiadaviek na údaje           a základné funkcie informačného systému určeného na podporu riadenia a to ako z hľadiska problémových entít – základných aj prierezových – odrážajúcich organizačné vecné členenie informácií a informácií prechádzajúcich cez všetky základné entitty, tak aj z hľadiska jednotlivých aspektov zdravotnej starostlivosti, t.j. členenia riadiacich a riadenie ovplyvňujúcich informácií týkajúcich sa zdravotnej starostlivosti (aktivít a podmienok súvisiacich priamo či nepriamo s pacientmi ako určujúcim faktorom pre meranie efektov        a charakteristík zdravotníckeho systému). Okrem toho pri vytváraní systému kontroly             a dohľadu sa využijú jednotlivé aspekty navrhnutého multifunkčného modelu zdravotníckeho manažérskeho informačného systému na rezortnej úrovni, obzvlášť aspekty súvisiace              s dôrazom modelu na toky finančných, ekonomických a účtovných operácií v systéme.

Projekt 4:
Porovnávacia analýza štruktúry poskytovateľov ambulantnej a ústavnej zdravotnej starostlivosti:

•	Vypracovaná porovnávacia analýza kritérií a metodológie pre určovanie optimálnej štruktúry poskytovateľov ambulantnej a ústavnej zdravotnej starostlivosti v SR        a vo vybraných krajinách EÚ,
•	Vytvorené súbory kritérií pre určovanie optimálnej štruktúry poskytovateľov ambulantnej a ústavnej zdravotnej starostlivosti v SR,
•	Vypracovaná analýza systému manažérskej prípravy a vzdelávania poskytovateľov ambulantnej a ústavnej zdravotnej starostlivosti v SR a vo vybraných krajinách EÚ,
•	Vytvorená koncpecia systému manažérskej prípravy a vzdelávania poskytovateľov ambulantnej a ústavnej zdravotnej starostlivosti v SR.

Prínos pre výsledný produkt grantu:

Vytvorené súbory kritérií pre určovanie optimálnej štruktúry poskytovateľov zdravotnej starostlivosti sa využijú pri aktualizácii plánu optimálnej siete poskytovateľov zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike. Ten bude v rámci projektu modernizácie spolu               s predloženými reštrukturalizačnými plánmi slúžiť ako podklad pre výber zdravotníckych zariadení uchádzajúcich sa o investičnú podporu projektu, keďže investície sa uskutočnia len do tých zariadení, ktorých existencia bude opodstatnená z hľadiska plánu optimálnej siete poskytovateľov. Navrhnutá koncepcia systému manažérskej prípravy a vzdelávania poskytovateľov ambulantnej a ústavnej starostlivosti bude slúžiť ako jeden z podkladov pre projektom podporovaný rozvoj odbornej a manažérskej prípravy a vzdelávania poskyto-vateľov zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike, ako aj rámec pre plánované kontrahovanie strategicky dôležitých rozvojových programov novozriadeným Inštitútom pre kontrolu a kvalitu zdravotníckych služieb v pokročilom štádiu implementácie navrhovaného projektu.

Projekt 5
Analýza možností financovania prevencie:

•	Vypracovaná analýza metód financovania zdravotnej prevencie vo vybraných krajinách EÚ s dôrazom na aich aplikovateľnosť v podmienkach SR,
•	Vytvorená metóda pre stanovovanie základného balíčka (zákonného nároku) preventívnej zdravotnej starostlivosti v SR,
•	Vypracované návrhy alternatívnych spôsobov financovania zdravotnej prevencie v SR.

Prínos pre výsledný produkt grantu:

Návrh metodológie a kritérií pre určovanie zákonného nároku na definovaný štandard preventívnej starostlivosti vypracované v rámci Projektu 5 sa na úrovni štátu - rovnako ako podobné výstupy Projektu 1 pre oblasť liečebnej starostlivosti - využijú pre vymedzenie zákonného nároku na definovaný štandard preventívnej starostlivosti. Zároveň budú v rámci reštrukturalizácie zdravotného poistenia využité návrhy na zaradenie do zákonných noriem týkajúcich sa povinného zdravotného poistenia odmeňovania poistencov za vykonané úpravy životného štýlu preukázateľne vedúce k zásadnému zlepšeniu ich rizikového profilu                a umožňujúce šetriť náklady na farmakoterapiu. Potenciálne bude využitý aj návrh zaviesť kategóriu podmienečnej úhrady nákladov na liečbu, ktorá by mohla byť viazaná napríklad     na účasť poistenca na predpísaných skríningových vyšetreniach. V rámci redefinovania Liečebného poriadku budú využité návrhy na zaradenie kapitoly týkajúcej sa tzv. „elektronického auditu“ preventívnej zdravotnej starostlivosti, čo by znamenalo ustanovenie povinnosti lekárov primárnej sféry hlásiť do príslušných zdravotných poisťovní vykonanie všetkých skríningových vyšetrení a výsledky systematického monitoringu kardiovaskulárnych rizikových faktorov zaradených do základného balíka vyšetrení u každej cieľovej skupiny, ako aj povinnosť zdravotných poisťovní hlásiť anonymne tieto údaje do centrálnych registrov. Vypracovaný bol aj návrh na zaradenie novej kategórie do kategórie poradní v rámci Liečebného poriadku, konkrétne tzv. „sestrou vedenej poradne“, ktorá by bola súčasťou ambulancie praktického lekára pre dospelých. Činnosť takejto poradne by podľa návrhu spočívala v monitorovaní rizikových faktorov u poistencov praktického lekára, poradenskej činnosti zameranej na ich nefarmakologické ovplyvňovanie, ďalej vo vyhľadávaní rodín       so zvýšeným rizikom ochorenia, odosielaní rizikových jednotlivcov k svojmu lekárovi           a podávaní pravidelných hlásení zdravotným poisťovniam. V rámci komponentu D projektu modernizácie sa predpokladá využitie návrhu na podrobné zohľadňovanie rozsahu a kvality výučby prevencie civilizačných chorôb na fakultách pri akreditácii lekárskych fakúlt a fakúlt ošetrovateľstva v rámci rozvoja systému odbornej a manažérskej prípravy poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. Naviac tiež využitie návrhu na vytvorenie stáleho spoločného výboru zástupcov odborných spoločností, štátu, zdravotných poisťovní a poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorý by rozhodoval o prijatí aktuálnych odporúčaní odborných spoločností vo forme štandardu pre optimálnu klinickú prax, v rámci aktivít projektu súvisiacich so zriadením Inštitútu pre kontrolu a kvalitu zdravotníckych služieb.  

3.	Výsledky riešenia grantu

K 30. júnu 2002 boli splnené všetky plánované dielčie ciele, ako aj dosiahnutý hlavný účel poskytnutého grantu. Konzultanti ministerstvu zdravotníctva predložili záverečné správy     zo všetkých piatich prípravných projektov a už 12. júna 2002, teda s predstihom pred termínom ukončenia čerpania a realizácie grantu, bol vládou SR schválený koncepčný zámer Projektu modernizácie systému zdravotníctva s predpokladaným objemom investícií vo výške 80 mil. USD.

4.	Spôsob použitia prostriedkov grantu

Prehľad použitia prostriedkov grantu k 30. júnu 2002 je uvedený v tabuľke v Prílohe 1: Čerpanie finančných prostriedkov japonského grantu č. TF026121 od otvorenia grantového účtu do 30. júna 2002.