Príloha č. 3

Predpokladané dosahy reformy Spoločnej agrárnej politiky  (SPP) 
 
Rada ministrov EÚ pre poľnohospodárstvo schválila v júni  2003 návrhy Komisie na reformu Spoločnej poľnohospodárskej politiky. 

Cieľom reformy je:
	posilnenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva krajín EÚ,
	podpora trhovo orientovaného a trvalo udržateľného poľnohospodárstva,
	posilnenie rozvoja vidieka, 
	zjednodušenie SPP,
	podpora  procesu rozširovania Únie,
	lepšia obrana princípov SPP vo WTO.

Reforma má umožniť poľnohospodárom aby sa svojou produkciou viac orientovali na potreby trhu a aby ich produkčné rozhodovanie v budúcnosti nebolo ovplyvnené  tým, že  niektorý výrobok je Spoločnou poľnohospodárskou politikou podporovaný priamymi platbami, a iný nie, čo vedie k nadvýrobe podporovaných komodít. Väčšia trhová orientácia farmárov by mala poskytnúť spotrebiteľovi  tiež výhody, pretože farmári by mali vyrábať to, o čo má spotrebiteľ záujem. 

Priame  podpory  reforma SPP  v období 2006-2012 zníži. Ušetrené finančné objemy sa  presunú do II. piliera SPP – rozvoja vidieka. Tento presun finančných prostriedkov bude mať však len malý  dopad na trhové opatrenia. Zvýši sa aj podiel spolufinancovania podpory EÚ na realizáciu agro-environmentálnych opatrení.

Poskytovanie dotácií  bude podmienené dodržiavaním noriem v oblasti životného prostredia, welfare zvierat a zdravotnej neškodnosti  potravín. V prípade nerešpektovania týchto požiadaviek sa priame platby úmerne znížia.

Vyňatie pôdy z obrábania (set-aside) by malo byť zachované. Za pestovanie energetických plodín bude vyplácaná podpora 45 € na hektár, ktorá nahradí súčasný režim, umožňujúci pestovať plodiny na nepotravinárske účely na pôde vyňatej z obrábania.

V rámci dynamickej modulácie sa budú znižovať v rokoch 2005 až 2007 priame platby až po dosiahnutie 5 % redukcie, ktorá sa zachová až do roku 2013.  Degresia sa netýka marginálnych regiónov.
Degresia a modulácia priamych platieb
Tabuľka č. 1
 	2005	2006	2007	2008-2013	
Degresia, zníženie  v  % 	3	4	5	5	
Farmy s priamymi platbami do 5000 €	0	0	0	0	
  Jeden percentuálny bod  modulácie zostane členskému štátu. Ostatné prostriedky získané moduláciou sa prerozdelia medzi členskými krajinami  podľa nasledujúcich kritérií:
-	poľnohospodárska výmera;
-	poľnohospodárska zamestnanosť;
-	HDP na obyvateľa vyjadrená kúpnou silou.

Každý členský štát obdrží naspäť 80 % fondov získaných moduláciou. Redukcia priamych platieb sa netýka novovstupujúcich krajín do obdobia dosiahnutia úrovne  štandardnej výšky priamych platieb EÚ.

Jednotná platba na farmu (SFP) nahradí väčšinu podpôr v rámci diferencovanej Spoločnej organizácie trhu. Farmári dostanú SFP bez väzby na produkciu na základe referenčného obdobia 2000-2002. 

Členské krajiny, ktoré  budú považovať za potrebné  v záujme minimalizovania rizika opúšťania pôdy môžu rozhodnúť o zachovaní vyplácania 25 % platieb na plodiny na ornej pôde viazaných k produkcii.  

Intervenčná cena obilnín by mala zostať zachovaná na súčasnej úrovni 101,31 €/t. Podpora na plodiny na ornej pôde vo výške 63 €/t zostane zachovaná. 
Aby sa zabránilo hromadeniu zásob raže, bude intervenčný nákup raže zrušený.  Členské štáty, v ktorých  raž tvorí viac ako 5 % celkovej produkcie obilnín a 50 % celkovej produkcie EÚ, si môžu ponechať až 90 % prostriedkov získaných moduláciou v krajine a 10 % z nich môže byť použitých v regiónoch, kde sa vyrába najviac  raže.

 Osobitná platba pre pestovateľov tvrdej pšenice v tradičných oblastiach sa bude postupne v troch krokoch znižovať počnúc rokom 2004 z terajších 344,5 EUR na hektár na 285 €/ha v roku 2006. Bude zahrnutá do jednotnej platby na farmu (SFP) a nebude viazaná na produkciu. Členský štát môže rozhodnúť o  zachovaní viazania  40 % tejto platby na produkciu. V ostatných oblastiach pestovania nebude žiadna podpora..   Zavedie sa platba za kvalitu vo výške 40 €/ha, ktorá sa uplatní v rámci garantovaných plôch v tradičných oblastiach.

Bude zavedená samostatná doplnková platba pre pestovateľov bielkovinových plodín vo výške 55,57 €/ha. Zodpovedá to súčasnej prémii 9,5 €/t, násobenej priemernou referenčnou hektárovou úrodou v regiónoch, kde sa bielkovinové plodiny pestujú (5,85 t/ha). Bude platiť v rámci limitu novej Maximálnej garantovanej výmery 1,4 mil. ha.

Podpora sušených krmovín bude  rozdelená na podporu prvovýrobcov a podporu spracovateľov. Platba  pre prvovýrobcov bude zahrnutá do jednotnej platby na farmu (SFP) a bude viazaná na historické dodávky do priemyslu. Spracovateľská podpora bude v rokoch 2004/2005 na úrovni 33 €/t. 

Pokiaľ ide o podpory chovu hovädzieho dobytka, členské štáty sa  budú môcť rozhodnúť:
-	 Buď ponechať súčasnú prémiu na dojčiace kravy do úrovne 100 % a 40 % z porážkových prémií,
-	alebo ponechať do 100 % súčasné porážkové prémie alebo alternatívne do výšky 75 % osobitné prémie na býky.

U dodatočných prémií   na ovce a kozy v znevýhodnených oblastiach môže ostať 50 % z nich viazaných na produkciu.

Nová kompenzačná prémia v sektore mlieka, ktorá má platiť od roku 2004, sa bude konvertovať do SFP a integrovať do nového režimu podporných platieb neviazaných na produkciu po plnej implementácii reformy  od roku 2008. 
Kompenzácia bude 11,81 €/t  v roku 2004, 23,65 €/t v roku 2005 a 35,5 €/t  v roku 2006 a ďalej. Členské krajiny však môžu rozhodnúť i o jej skoršej implementácii. Systém kvót bude predĺžený do obdobia 2014/2015. 
Intervenčná cena masla  sa zníži o 25 % (-7 % v roku 2004, 2005, 2006 a -4 % v roku 2007), cena sušeného odstredeného mlieka  o 15 % (-5 % v roku 2004, 2005, 2006). 
Členské krajiny môžu rozhodnúť o dodatočných platbách nepresahujúcich 10 % SFP v prípade fariem s osobitným typom hospodárenia z dôvodu  ochrany životného prostredia. Táto dodatočná podpora je limitovaná sumou 1 500 € na  podnik.

Vplyv reformy SPP na poľnohospodárstvo Slovenska 

Po vstupe SR do EÚ v roku 2004   podľa modelovej prognózy výrazne stúpne   nominálna hodnota celkovej poľnohospodárskej produkcie, vzrastie aj tvorba  hrubej a čistej pridanej hodnoty. Keďže sa nepredpokladá výrazný skokový nárast externých nákladov ihneď po vstupe, odrazí sa to aj na celkovom ekonomickom výsledku. Čistý zisk z podnikania by mal byť výrazne vyšší ako v období pred vstupom do EÚ. 
Slovensko bude v období rokov 2004-2006 uplatňovať jednotnú platbu na plochu . Príjemca tejto podpory  nebude musieť  na tejto ploche vyrábať  a nebude tiež povinný vyňať   10 % základnej výmery plodín na ornej pôde z produkcie (set a side). Tieto obmedzenia vstúpia do platnosti až v období zavedenia štandardného systému priamych podpôr (s plným uplatnením Integrovaného a kontrolného systému IACS), najneskôr od roku 2007.
 Po vstupe do EÚ bude rok 2007 (ak sa prejde na štandardný systém v tomto roku) druhým zlomovým rokom uplatnenia SPP EÚ, pretože pri uplatnení štandardného systému očakávame zníženie hrubej rastlinnej produkcie v dôsledku povinného vybratia pôdy z produkcie. Cenové opatrenia, ktoré obsahuje  reforma SPP, sa však  prejavia už v roku 2004. 

Predpoklad vývoja hrubej poľnohospodárskej produkcie                    
  Tabuľka č. 2
 v mil. Sk 1999	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	
Nereformovaná SPP	
HPP Agenda 2000	63560	63234	63229	58698	57878	57801	57412	57299	57886	57893	
         - rastlinná produkcia	31690	31835	32350	28499	28424	28263	28128	27924	28137	28335	
         - živočíšna produkcia	31870	31399	30879	30199	29454	29538	29283	29375	29749	29559	
Reformovaná SPP	
HPP reforma SPP	62818	62496	62539	57255	55876	55846	55483	55349	55943	55981	
         - rastlinná produkcia	31668	31812	32329	28369	28301	28143	28015	27796	28016	28218	
         - živočíšna produkcia	31150	30684	30209	28885	27575	27703	27468	27553	27927	27764	
Rozdiel Agenda 2000 – reforma SPP	
Hrubá poľnohospodárska produkcia	-742	-738	-690	-1443	-2002	-1955	-1929	-1950	-1943	-1912	
         - rastlinná produkcia	-21	-23	-21	-130	-123	-120	-113	-128	-121	-117	
         - živočíšna produkcia	-721	-715	-670	-1313	-1879	-1835	-1816	-1823	-1822	-1795	
HPP – hrubá poľnohospodárska produkcia

Hlavné faktory, ktoré budú pôsobiť na výšku hrubej poľnohospodárskej produkcie sú tieto:
a.	uplatnenie  vyňatia  pôdy z výroby zníži hrubú rastlinnú produkciu od roku 2007 o cca 3,8-5,4  mld. Sk, avšak samotná reforma SPP iba o 120-130 mil. Sk,
b.	stabilná intervenčná cena ovplyvní pozitívne exportovateľnosť prebytkov a rast slovenskej konkurencieschopnosti v produkcii obilnín voči EÚ-15, 
c.	zrušenie intervencie u raže môže viesť k poklesu pestovateľských plôch
d.	Zníženie intervenčných cien masla a sušeného mlieka povedie k poklesu cien mlieka platených výrobcom (oproti situácii pred reformou), čo vyvolá  nižšiu hrubú produkciu živočíšnej výroby v rokoch 2004 až 2006 o cca 700 mil. Sk (zníženie o 2 %) a v rokoch 2007 až 2013 o 1,3 – 1,8 mld. Sk  t.j. o 4-6 % oproti situácii, keby sa reforma neuskutočnila.
Na druhej strane, nižšia cena mlieka pozitívne ovplyvní, oproti nereformovanej SPP,   adaptáciu mliekárenského priemyslu po vstupe do EÚ a zníži náklady na prvotnú surovinu, zvýši exportovateľnosť na trhy EÚ.  Reformovaná  SPP však bude tiež pôsobiť na zmiernenie rastu spotrebiteľských cien hlavných druhov potravín  po vstupe SR do EÚ, priaznivo ovplyvní domáci dopyt po potravinách ako aj rast domácej potravinárskej produkcie.

Predpoklad vývoja hrubej pridanej hodnoty, priamych platieb a čistého zisku z podnikania poľnohospodárstva
Tabuľka č. 3
 v mil. Sk 1999	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	
Nereformovaná SPP	
Hrubá pridaná hodnota	18099	18133	18223	17174	16641	16442	15993	15759	16058	15850	
Priame platby	7918	8792	9701	10637	12163	13684	15204	15204	15204	15204	
Čistý zisk z podn. bez ost. subvencií	2669	3268	3731	4102	4362	5214	5806	5190	5074	4420	
Reformovaná SPP	
Hrubá pridaná hodnota	17467	17474	17594	15830	14817	14657	14231	13987	14291	14109	
Priame platby	8193	9248	10383	11185	12796	14396	15196	15196	15196	15196	
Čistý zisk z podn. bez ost. subvencií	2290	3092	3841	3221	2978	3959	3910	3281	3165	2533	
Rozdiel Agenda 2000 – reforma SPP	
Hrubá pridaná hodnota	-632	-659	-629	-1345	-1825	-1785	-1761	-1772	-1767	-1741	
Priame platby	275	456	683	548	633	712	-9	-9	-9	-9	
Čistý zisk z podn. bez ost. subvencií	-379	-177	110	-881	-1383	-1254	-1896	-1909	-1909	-1887	
Prameň: vlastné výpočty s uplatnením prognózy vývoja makroekonomických indikátorov USSE SAV (kurzy, inflácie SR a EÚ)  

Uplatnenie reformy SPP bude v období rokov 2004-2006 viesť:
- K miernemu poklesu hrubej pridanej hodnoty poľnohospodárstva o okolo 600 mil. Sk, v kumulácii s odloženou pôdou po roku 2007 k poklesu o 1,3-1,8 mld. Sk.
- V období rokov 2004-2006 k zvýšeniu priamych platieb, vyvolaných hlavne zvýšením priamej platby na mlieko.
 - K zníženiu čistého zisku z podnikania (bez ostatných subvencií) v rokoch 2004-2006 o cca 200 mil. Sk a v období po roku 2007 o cca 1,5-1,7 mld. Sk oproti zisku, ktorý by sa dosiahol, ak by sa reforma nezaviedla.
Vyššie uvádzané výsledky simulácie vplyvu reformy SPP na slovenské poľnohospodárstvo sú založené na predpoklade, že v období, keď sa bude uplatňovať jednotná platba na plochu (pravdepodobne v celom období 2004 až 2006) neklesne výmera produkčne využívanej pôdy,  výroba mlieka sa bude držať na úrovni kvóty a tiež, že počty oviec, dojčiacich kráv a produkcia hovädzieho dobytka nezostanú stagnovať na súčasnej úrovni.  Nemalo by tiež dôjsť v období 2004 až 2006 k poklesu produkcie bravčového a hydinového mäsa.	
Reforma, schválená v Luxemburgu bude mať za následok, že sa výškou priamych platieb dostaneme na úroveň krajín EU15 o tri roky skôr ako sa pôvodne plánovalo, a to už v roku 2010, pri národnom doplatku v tom roku vo výške 25%. Pri nižšom národnom doplatku by sa vyrovnanie dosiahlo o rok neskôr.
Degresia  priamych platieb
                           				Tabuľka č. 4
%	2005	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	
Degresia , zníženie 	3	4	5	5	5	5	5	5	5	
Úroveň EÚ 	97	96	95	95	95	95	95	95	95	
Záväzok  EÚ pre SR	30	35	40	50	60	70	80	90	95	
Národný doplatok SR	30	30	30	30	30	25	15	5	0	
Úroveň Slovenska (EÚ + 30% doplatok SR) 	60	65	70	80	90	95	95	95	95	

Uplatnenie degresie priamych platieb
				Tabuľka č. 5
v mil. Sk 1999	2009	2010	2011	2012	2013	
Priame platby pred degresiou	14111	15679	15679	15679	15679	
Priame platby po degresii	14111	14895	14895	14895	14895	

Dosahy degresie priamych platieb na slovenské poľnohospodárstvo sa prejavia až po dosiahnutí ich plnej výšky v roku 2011. Rozdiel v ich výške v absolútnych číslach oproti stavu bez degresie  je uvedený v tabuľke č. 5.
	Vzhľadom na to, že sa v tom období  budú poskytovať priame platby formou jednotnej platby na farmu a vzhľadom na komparatívne výhody  štruktúry fariem na Slovensku, poskytujúce výhody „ekonómie rozsahu“, nebude  modulácia  v celkovom ekonomickom výsledku hrať významnú úlohu.