Príloha č. 2
Právny rámec
Táto príloha uvádza základný právny rámec pre komplex predovšetkým horizontálnych vzťahov podnikateľského prostredia i vzťahov mimo podnikateľského prostredia. 
Ide o Kompetenčný zákon, Obchodný zákonník, Občiansky zákonník, živnostenský zákon, Zákonník práce a Občiansky súdny poriadok.  Text sa zameriava na najvýznamnejšie zásady a ustanovenia uvedených právnych noriem, ktoré sa priamo týkajú podnikateľského prostredia.

Zákon o organizácii činnosti vlády a o organizácii ústrednej štátnej správy
Uvedený zákon č. 575/2001 Z.z. (Kompetenčný zákon) v znení neskorších predpisov upravuje činnosť vlády SR, štruktúru a základnú pôsobnosť ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy. Činnosť vlády SR riadi predseda vlády. Vymedzené úseky vlády koordinuje príslušný podpredseda vlády. Zákon nevymedzuje počet podpredsedov vlády a ani neupravuje, či podpredseda vlády má alebo nemá byť zároveň rezortným ministrom. V súčasnej vláde len jeden podpredseda vlády nie je zároveň rezortným ministrom, ostatní podpredsedovia vlády sú aj rezortnými ministrami. 
Vláda môže ustanovovať splnomocnencov na plnenie konkrétnych úloh a zriaďovať svoje poradné orgány ako i poradné orgány medzi ministerských orgánov. Zloženie a zásady rokovania poradných orgánov určujú vládou schválené štatúty. Stálymi poradnými orgánmi vlády sú Legislatívna rada vlády SR a Hospodárska rada vlády SR. 
Po zrušení Ministerstva pre správu a privatizáciu národného majetku SR pôsobí 13 ministerstiev a 11 ostatných ústredných orgánov štátnej správy. Ich pôsobnosť zákon č. 575/2001 Z.z. nevymedzuje rovnakým spôsobom. Vo vzťahu k podnikateľskému prostrediu je pôsobnosť ústredných orgánov štátnej správy rozvedená v prílohe č. 1 "Špecifikácia činností inštitúcií a ich pozitívne a negatívne činnosti ovplyvňujúce podnikateľské prostredie". Ďalšie štátne orgány zriadené rôznymi zákonmi alebo rozhodnutiami príslušných ministrov vykonávajú vymedzenú časť štátnej správy ale nepovažujú sa za ústredné orgány štátnej správy.
1. Obchodný zákonník
	Základnou právnou normou upravujúcou vzťahy medzi podnikateľskými subjektami sa stal Obchodný zákonník - zákon č. 513/1991 Zb. doposiaľ 18 krát novelizovaný. Najvýznamnejšou a najobsiahlejšou novelou bol zákon č. 500/2001 Z.z. s účinnosťou od 1.1.2002, ktorou sa harmonizovalo právo obchodných spoločností s príslušnými smernicami EÚ. Novela tak zapracovala do slovenského právneho poriadku všetky smernice EÚ o práve obchodných spoločností s výnimkou účtovných smerníc (sú zapracované v novom zákone o účtovníctve). Problematika obchodného práva bola navyše prioritou aproximácie podľa článkov 69 a 70 Európskej dohody o pridružení. Do novely zapracované aj princípy OECD o corporate governance. Jasné vymedzenie pravidiel fungovania obchodných spoločností, ako aj ochrana minoritných akcionárov je jedným z hlavných pilierov princípov OECD. Do právneho poriadku SR sa aplikovaním princípov OSCD zaviedli nové právne nástroje, predovšetkým žaloba spoločníka voči štatutárnemu orgánu, resp. akcionárska žaloba. 
Novelu Obchodného zákonníka hodnotí odborná verejnosť prevažne pozitívne. Týka najmä akciových spoločností a spoločnosti s ručením obmedzeným. Účinnosť údajov zapisovaných do obchodného registra sa viaže voči tretím osobám až od momentu ich zverejnenia v Obchodnom vestníku (v minulosti už dňom zápisu do obchodného registra). Od 1.1.2001 je v SR k dispozícií úplná verzia obchodného registra aj na internete. Proces registrácie obchodných spoločností trval pôvodne 2-6 mesiacov, do polovice roka 2002 sa podarilo znížiť u väčšiny registrových súdov čas potrebný na zápis spoločnosti do obchodného registra na cca 1 mesiac. Zdĺhavý proces registrácie zapríčiňuje to, že nové firmy vznikajú pomalšie ako v štátoch, v ktorých možno spoločnosť založiť v podstate zo dňa na deň, a to pri nižších poplatkoch ako v SR. 
	Mnohé záznamy v obchodnom registri však nezodpovedajú reálnemu stavu. Sú v ňom zapísané aj obchodné spoločnosti, ktoré už dávno nevykonávajú žiadnu podnikateľskú činnosť a reálne zanikli. Registroví sudcovia argumentovali, že nemôžu vymazať nedisciplinované obchodné spoločnosti z obchodného registra, pretože by museli vymenovať likvidátora a na to v štátnom rozpočte neboli prostriedky na úhradu nákladov. Došlo však i tu ku zmene a podľa platného právneho stavu sa likvidácia nevyžaduje, ak spoločnosť nemá žiaden majetok. Súd môže rozhodnutím o zrušenie spoločnosti určiť lehotu na odstránenie dôvodu, pre ktorý sa navrhlo jej zrušenie a potom registrový súd vymaže zrušenú spoločnosť z obchodného registra. 
	Od začiatku roka 2002 je súčasťou obchodného registra aj zbierka listín, ktorá má tvoriť akúsi matriku firiem s knižnicou pre podnikateľov, z ktorej záujemca bude môcť získavať údaje o zakladateľských dokumentoch obchodných spoločností. Úplné znenia zakladateľských listín, zmlúv, stanov a účtovnej závierky bolo povinnosťou uložiť do zbierky listín do 31.12.2002. Ak si spoločnosti túto povinnosť nesplnili, môže im registrový súd uložiť poriadkovú pokutu až do výšky stotisíc korún. Zbierka listín vychádza zo smerníc EÚ. Realitou je, že zbierka listín doposiaľ riadne nefunguje. Navyše chýba aj právny predpis, ktorý by stanovil podrobnosti o vedení a sprístupňovaní zbierky listín.
	Novela Obchodného zákonníka zaviedla aj inštitút neplatnosti spoločnosti. Zákon prebral zo smernice EÚ dôvody, pre ktoré môže súd vyhlásiť spoločnosť za neplatnú. V zákone však chýba lehota dokedy možno vyhlásiť spoločnosť za neplatnú. Novela pripúšťa spochybnenie založenia spoločnosti už len na základe jedného zo šiestich v zákone uvedených dôvodov. Aplikácia tohoto ustanovenia bude v praxi skúškou odvahy sudcu, pretože formálne nedostatky v procese registrácie firiem má pomerne veľké množstvo obchodných spoločností. Riešením by bolo zavedenie časovej lehoty pre podanie návrhu o neplatnosti spoločnosti na jeden až tri mesiace od jej vzniku. 
	Novela obchodného zákonníka rieši aj problematiku jednoosobových spoločností s ručením obmedzeným. Ak fyzická osoba nemala do konca roka 2001 žiadne podĺžnosti voči daňovému úradu a na odvodoch do fondov mohla si založiť neobmedzené množstvo jednoosobových spoločností, čo sa v praxi často využívalo na prelievanie kapitálu a na obchádzanie daňových predpisov. Od začiatku roka 2002 môže jediný spoločník vytvoriť najviac tri jednoosobové spoločnosti a spoločníci sa musia prebytočných firiem zbaviť do 31.12.2003. Argumentom proti tejto právnej úprave je, že ide o administratívny zásah do slobody podnikania. 
Obchodný zákonník sprísňuje od začiatku tohto roka aj podmienky na označovanie obchodných dokumentov, čo bola tiež požiadavka EÚ. Podľa § 3a každý podnikateľ musí na svojich obchodných listoch a objednávkach, či už v písomnej alebo elektronickej forme, uvádzať obchodné meno, sídlo alebo miesto podnikania, právnu formu právnickej osoby a identifikačné číslo organizácie (IČO). Podnikatelia zapísaní v obchodnom, živnostenskom, príp. inom registri uvádzajú  aj označenie registra, ktorý ich zapísal, vrátane čísla zápisu, čiže vložky v príslušnom oddieli obchodného registra, pod ktorou boli zapísaní. Ak podnikateľ uvádza na obchodných dokumentoch výšku základného imania, musí uviesť aj rozsah jeho splatenia. Zákon však nepribližuje, čo myslí pod pojmami obchodné listy a objednávky. Prax sa  však  zrejme z opatrnosti bude prikláňať skôr k rozširujúcemu výkladu týchto pojmov.
V súvislosti s prístupovým procesom do EÚ sa predpokladá prijatie samostatného zákona o obchodnom registri a registračnom konaní (zjednodušenie formulárov a skrátenie lehôt konania). Na to nadviažu opatrenia na vytvorenie centrálneho registra, do ktorého by sa prepojili informačné systémy jednotlivých registrových miest. Poslednou etapou zmeny systému bude vytváranie predpokladov na umožnenie elektronickej komunikácie s registrom. 
Pozitíva:
1.	Novela posilnila ochranu menšinových akcionárov.
2.	Došlo k upraveniu povinností a zodpovednosti štatutárnych orgánov a dozorných orgánov. Prínosom je aj rozšírená možnosť vymáhateľnosti nárokov voči štatutárnym orgánom.
3.	Komplexné prebratie smerníc EÚ o práve obchodných spoločností predstavuje uzatvorenú negociačnú kapitolu v rámci prístupových rokovaní s Európskou úniou.
4.	Zapracované princípy OECD o corporate governance.
5.	Zavedenie možnosti právnej úpravy fúzií obchodných spoločností, ktorá do prijatia novely v podstate neexistovala. 
6.	Viazanie účinnosti údajov zapisovaných do obchodného registra voči tretím osobám na zverejnenie v Obchodnom vestníku.
7.	Zavedenie obchodného registra v internete od roku 2001.

Negatíva:
1.	Pomalosť zápisu nových spoločností a zmien údajov do obchodného registra.
2.	Nefungujúca zbierka listín, ktorá je od 1.1.2002 súčasťou obchodného registra. 
3.	Absencia lehoty dokedy možnosť vyhlásiť spoločnosť za neplatnú.
4.	Pomalosť vedenia obchodných sporov a slabá vymožiteľnosť práva.
5.	Nefungujúce rozhodcovské konanie. Čiastočné zlepšenie sa očakáva od nového zákona č. 244/2002 Z.z. o rozhodcovskom konaní, účinným od 1.7.2002.
Odporúčania:
1.	Zrýchliť registrový proces a vyňať ho spod formálnych pravidiel Občianskeho súdneho poriadku.
2.	Zaviesť časovú lehotu, dokedy možno podať na súd návrh na vyhlásenie spoločnosti za neplatnú.
3.	Prehodnotiť limitovanie počtu jednoosobových spoločností s ručením obmedzeným na tri. Problém zodpovednosti osôb za svoje záväzky by bolo potrebné riešiť iným spôsobom.

2.  Občiansky zákonník
	Občiansky zákonník č. 40/1964 Zb., ktorý upravuje majetkové vzťahy fyzických a právnických osôb, majetkové vzťahy medzi týmito osobami a štátom, ako aj vzťahy vyplývajúce z práva na ochranu osôb, ani po 23 novelizáciách nie je plne prispôsobený požiadavkám trhového mechanizmu.  Od 1.1.2003 nadobudla účinnosť novela Občianskeho zákonníka č. 526/2002 Z.z., ktorá uviedla do života komplexnú reformu záložného práva. Novela umožňuje založiť aj hnuteľný majetok podnikateľa (automobily, zásoby, stroje, zariadenia) pre poskytnutie úveru bankou s tým, že dlžník si hnuteľnú vec ponechá, pričom vznik záložného práva sa vyznačí v listine osvedčujúcej jeho vlastníctvo k založenej veci. Veľká väčšina podnikateľov totiž nemá k dispozícií prostriedky na utlmenie zásahov do nehnuteľných vecí. 
Register záložných práv vedie notárska komora. Do neho je možné vstupovať z každého notárskeho úradu. Zápisy do registra záložných práv, výpisy z neho, zmeny v zápise a žiadosti o výmaz je možné urobiť v každom notárskom úrade na území SR. Takýto postup je výhodnou pre podnikateľov (so založenou vecou môžu naďalej podnikať) i pre banky (nemajú priestor ani záujem skladovať predmety zálohu). Uplatnenie tejto právnej úpravy a jej úspešnosť v praxi bude závisieť najmä od postoja bánk a od ich väčšej ochoty poskytovať úvery malým a stredným podnikateľom. Pozitívny účinok sa dostaví až postupom času. 
Pre zabezpečenie výkonu záložného práva a vymožiteľnosti dlhu v prípade ak žalobca nesplní svoj záväzok v lehote splatnosti novela Občianskeho zákonníka predpokladala uvedenie do života nového zákona o dražbách. Doposiaľ platný zákon č. 174/1950 Zb. o dražbách mimo výkonu rozhodnutia je absolútne nevyhovujúci. Od 1.1.2003 nadobudol účinnosť nový zákon č. 527/2002 Z.z. o dobrovoľných dražbách.
Pozitívom novely Občianskeho zákonníka je najmä, že už neobsahuje klauzulu o zániku záložného práva, podľa ktorej záložné právo zanikne ak záložca zloží záložnému veliteľovi cenu založenej veci, pretože v praxi nebolo zrejmé, aká je cena založenej veci, o čom sa viedli zbytočné súdne spory o neplatnosti záložnej zmluvy alebo vznikali situácie, keď až súd určil cenu založenej veci.
Na vznik záložného práva sa vyžaduje jeho registrácia v Notárskom centrálnom registri záložných práv. Registrované záložné právo má prednosť pred nezaregistrovaným záložným právom a skôr zaregistrované záložné právo má bez výnimky prednosť pred neskôr zaregistrovaným. 
Významným pozitívom, ktoré priniesla novelizácia Občianskeho zákonníka je v zrovnoprávnení všetkých typov záložného práva. Vláda a parlament po ňom schválili zrušenie prednostného daňového záložného práva pred ostatnými typmi záložného práva. Stávalo sa, že banka poskytla klientovi úver, zaťažila jeho nehnuteľnosť a ak klient úver nesplácal, peňažný ústav prišiel aj o nehnuteľnosť, pretože ho v daňovej exekúcii predbehol daňový úrad, ktorý mal zo zákona prednosť.
Pozitíva:
1.	Záložné právo sa dá zriadiť aj na hnuteľné veci a iný majetok. Zriadil sa centrálny register záložných práv, ktorý je dostupný z každého notárskeho úradu. 
2.	Zrušilo sa prednostné postavenie daňového záložného práva.
3.	Zlepšila sa dostupnosť úverov pre malých a stredných podnikateľov.
Negatíva:
Reforma záložného práva prišla neskoro.
Takmer 40 rokov starý Občiansky zákonník napriek početným novelizáciám nevyhovuje podmienkam trhového prostredia.
Odporúčania:
1.	Garantovať bezpečnosť údajov počítačového systému registra záložných práv. Podľa odborníkov na počítačové technológie je to citlivá otázka, lebo v ňom bude takmer 300 prístupových miest. 
2.	Stanoviť nízke notárske poplatky za registrovanie záložnej zmluvy v registri záložných práv.
3.	Vypracovať nový Občiansky zákonník.

3. Živnostenský zákon
Živnostenský zákon číslo 455/1991 Zb. v znení neskorších predpisov upravuje podmienky živnostenského podnikania a kontrolu nad ich dodržiavaním. Zákon bol tridsaťštyri krát novelizovaný a jeho rozsah narástol o polovicu. Podstatnú zmenu upravujúcu podmienky vykonávania všetkých podnikateľských aktivít na základe živnostenského oprávnenia priniesla posledná novela podľa zákona č 279/2001 Z.z. s účinnosťou od 1. septembra 2001 (jedna jej časť nadobudla účinnosť 1. januára 2003 a určité ustanovenia nadobudnú účinnosť dňom vstupu zmluvy o pristúpení SR k EÚ). Liberalizovala schvaľovací proces pri žiadostiach o živnostenské oprávnenie. Presunom medzi viazané a remeselné živnosti sa počet koncesovaných živností znížil a skrátila sa doba registrácie. Právomocou, kedy úradník rozhoduje komu koncesiu pridelí a komu nie, štát priamo zasahuje do okruhu koncesionárov a do predmetu ich činností. Aj preto je možné považovať nastúpený trend postupného redukovania koncesovaných živností za pozitívny. Podnikateľské subjekty musí vyselektovať len trh a nie štát. Plusom platnej právnej úpravy živnostenského podnikania je, že každý žiadateľ o živnosť musí preukázať miesto podnikania, aby sa zabránilo zakladaniu firiem s fiktívnymi sídlami. Liberalizačným znakom je možnosť prerušiť podnikanie na žiadosť živnostníka najmenej na obdobie šiestich mesiacov. Novelou sa zaviedla aj povinnosť dokladovania osobitnej odbornej spôsobilosti na výkon živnosti. Novela zabezpečila prístup k živnostenskému registru, ktorý je od januára 2001 v sieti internetu. 
V súčasnosti je na Slovensku vydaných spolu približne 400 tisíc živnostenských oprávnení, pričom mnoho osôb má viac ako jedno živnostenské oprávnenie. Podstatná časť živnosti sa na Slovensku využívala popri zamestnaní, najmä na sprostredkovanie predaja. V praxi sa vo vydávaní živnostenských oprávnení prejavuje určitá neformálnosť, ktorá sa rokmi vypestovala na živnostenských úradoch. 
Najmä malé podniky reagujú na zmeny v podnikateľskom prostredí najcitlivejšie. Trpia prvé ak ich zaťažuje nadmerná byrokracia. A ako prvé aj profitujú z iniciatív, ktoré znižujú administratívnu náročnosť a odmeňujú úspech. Preto je strategickým cieľom zabezpečiť im také podmienky pre spoluprácu so štátnymi, krajskými a okresnými orgánmi, ktoré pomôžu vybudovať silný  stredný podnikateľský stav na Slovensku. Je potrebné pre nich zabezpečiť významné spoločenské postavenie, zrovnoprávnenie v sociálnom dialógu a pripraviť im pre vstup do EÚ podmienky, ktoré im umožnia aktívne pôsobiť aj v podmienkach spoločného trhu. V rovnakej miere je potrebné upresniť podmienky pre podnikanie cudzincov u nás. Právne normy je potrebné vzájomne zosúladiť tak, aby sa zabezpečil zreteľný, jednotný výklad zákonov a zvýšila sa istota podnikateľov pri ich aplikácii.
Pozitíva:
1.	Počet koncesovaných živností sa znížil zo 47 na 15.
2.	Lehota na vydanie koncesnej listiny sa skrátila zo 60 dní na polovicu.
3.	Potláča sa zakladanie firiem s fiktívnymi sídlami. Žiadateľ o živnosť preukazuje miesto podnikania alebo sídlo listom vlastníctva alebo nájomnou zmluvou.
4.	Živnostník môže z vlastnej vôle prerušiť podnikanie na žiadosť živnostníka (na minimálne šesť mesiacov).
Negatíva:
1.	Časté novelizácie živnostenského zákona.
2.	Neexistencia verejne prístupného celoštátne prepojeného živnostenského registra.
3.	Ohlásenie novej prevádzkarne živnostenskému úradu najneskôr v deň jej zriadenia. V praxi to podnikatelia často nestíhajú.
4.	Zbytočne duplicitné nahlasovanie úradom v mieste prevádzkarne i sídla.
Odporúčania
1.	Zrušiť povinnosť nahlasovať zriadenie prevádzkarne duplicitne dvom živnostenským úradom.
2.	Okamžité nahlasovanie prevádzkarne ponechať v platnosti len pre úzky okruh koncesovaných živností. Pre ostatné prípady stanoviť lehotu obvyklú na nahlasovanie iných skutočností .
3.	Pokračovať v nastúpenom trende znižovania počtu koncesovaných, remeselných a viazaných živností ich rozpustením medzi voľné živnosti.
	4. Zákonník práce (ZP)
            Základnou pracovno-právnou normou je Zákonník práce - zákon č. 313/2001 Z.z. v znení neskorších predpisov, ktorého novela bola schválená 21. 5.2003 s účinnosťou od 1. 7.2003. 

Znenie novely Zákonníka práce nie je v rozpore s princípmi sociálneho partnerstva a je v súlade s normami pracovného práva krajín EÚ. Mimo iného prináša zmenu podmienok uzatvárania pracovného pomeru, ruší platnú dohodu o pracovnej činnosti, ktorú zamestnávatelia zneužívali na zamestnávanie „načierno“. Nahradí ju pracovný úväzok na kratší pracovný čas, 20 hodín týždenne. V tomto prípade, zamestnávatelia musia garantovať rovnaké podmienky ako pri pracovnom pomere na plný úväzok.  Ďalšou pozitívnou zmenou je zamestnávanie osôb poberajúcich starobný dôchodok, podľa ktorej od januára 2004 je možné predĺžiť pracovný úväzok na dobu určitú  na tri roky s možnosťou opätovného predĺženia. Zákonník upravuje počet členov zamestnaneckých rád. V podnikoch od 501 do 1 000 zamestnancov má rada na každých 500 zamestnancov najmenej jedného ďalšieho člena. Od 1 001 a viac zamestnancov má na každých 1 000 zamestnancov najmenej jedného ďalšieho člena.
	Novela Zákonníka práce oproti doterajšiemu právnemu stavu zabezpečuje väčšiu flexibilitu pracovnoprávnych vzťahov, znižuje mieru  donucujúcich (kogentných) ustanovení a vo väčšej miere vytvára predpoklady na autonómne kolektívne vyjednávanie sociálnych partnerov. Úprava pracovných podmienok a podmienok zamestnávania sa prenecháva sociálnym partnerom v kolektívnych zmluvách v závislosti od podmienok zamestnávateľa, regiónu príslušného odvetvia. Novelou sa odstraňuje doterajší administratívny zásah iných inštitúcií v pracovnoprávnych vzťahov v niektorých právnych inštitútoch, čím sa zjednodušuje ich aplikácia
	V novele Zákonníka práce sa nahradzuje doterajšie výlučné pôsobenie odborov pri zabezpečovaní spravodlivých a uspokojujúcich podmienok u zamestnávateľa prostredníctvom volených zástupcov v súlade s Dohovorom MOP č. 135 o ochrane a podmienkach na činnosť poskytovanú zástupcom zamestnancov v podniku, súčasným pôsobením odborov a zamestnávateľských rád zamestnávateľa pričom sú taxatívne vymenované spôsoby participácie jednotlivých zástupcov zamestnancov.

Pozitíva:

1.  Sprehľadňuje pravidlá zamestnávania
2. Zmluvy jednoznačne určia, na čo má zamestnanec právo, čo znamená vyššiu ochranu zamestnanca, ako tomu bolo doposiaľ

Negatíva:

Bude možné identifikovať po zavedení jeho účinnosti tzn. po 1.7.2003. 

5.  Občiansky súdny poriadok (civilný proces)

Základným právnym predpisom upravujúcim súdne konanie aj v obchodných veciach je Občiansky súdny poriadok č. 99/1963 Z.z. v znení 33 noviel a 6 nálezov Ústavného súdu SR. Zákon už neumožňuje rýchle a efektívne vedenie súdneho konania a nezabraňuje hromadeniu kauz na súdoch. Je preto potrebné v čo najkratšom časovom horizonte celý zákon rekodifikovať. 
Pôsobnosť menej významných vecí obchodného charakteru bola presunutá súdov v prvom stupni. Najvyšší súd SR pôsobí voči rozhodnutiam krajských súdov ako súd druhostupňový. Zdĺhavosť pri vymáhaní práv pri nespochybniteľnosti exekučného titulu umožňuje do procesu vstupovať exekútorom, ktorých vymenúva minister spravodlivosti SR.  
Novela ústavy s účinnosťou od 1. júna 2001 umožnila zjednodušiť proces súdneho výkonu rozhodnutí, s výnimkou zásadných rozhodnutí, prenosom jeho realizácie zo súdov na vyšších súdnych úradníkov, čo umožňuje odbremenenie sudcov od zbytočnej administratívy. Od 1. septembra 2002 nadobudol účinnosť realizačný zákon č. 425/2002 Z.z. o vyšších súdnych úradníkoch. 
Novelizácia zákona tiež upravila doručovanie písomnosti zo súdu podnikateľom, nie však občanov. Ak nie je možné doručiť písomnosť na adresu sídla alebo miesta podnikania a iná adresa nie je súdu známa, písomnosť sa považuje za doručenú po troch dňoch od jej vrátenia ako nedoručenej zásielky. Novela tiež zaviedla inštitút "nečinnosti orgánu verejnej správy", ktorý umožňuje napadnúť nečinnosť správneho orgánu na súde. Ak súd návrhu vyhovie, uloží orgánu verejnej správy vo veci rozhodnúť a určí jej na to primeranú, najviac však trojmesačnú lehotu. Proti rozhodnutiu súdu nie je opravný prostriedok a ak správny orgán napriek súdnemu verdiktu bude naďalej nečinný, môže mu súd opakovane uložiť pokutu až do výšky stotisíc korún. 
V procesnom práve chýba kontradiktórnosť konania, t.j. prenesenie vykonávania dôkazov na strany sporu. Žalobcovia aj bez dostatku dôkazov iniciujú súdny proces, pričom súd musí vykonať dôkazy navrhnuté stranami, hoci sa po čase zistí, že tieto vôbec neexistujú alebo sú nevykonateľné. To spôsobuje značné prieťahy a sudca žalobu pre nedostatok dôkazu zamietne. Pre odstránenie preťaženosti súdov je potrebné presadiť princíp, aby ťarcha dôkazného konania prešla na žalobcu a žalovaného, aby sudca bol nezávislým arbitrom, ktorý predložené dôkazy posúdi, čo značne urýchli jeho konanie. Značne by to pomohlo k urýchleniu konaní pred súdmi. 

Pozitíva
1.   Fyzické a právnické osoby môžu napadnúť na súde aj nečinnosť orgánu verejnej správy.
2.	Vyšší súdni úradníci môžu odbremeňovať sudcov od zbytočnej administratívy.
3.   Uľahčenie doručovania súdnych písomností podnikateľom.
Negatíva
1.	Zrýchlený spôsob doručovania sa týka len podnikateľov, nie občanov.
2.	Občiansky súdny poriadok je už zastaraný a formalistický. Neumožňuje rýchle a efektívne vedenie súdneho konania. Neeliminuje viaznutie kauz na súdoch.
3.	Chýba zásada kontradiktórnosti konania, čo preťažuje súdy.
Odporúčania
1.	Presadiť inštitút vyšších súdnych úradníkov aj v praxi.
2.	Spolu s novým Občianskym zákonníkom treba prijať nový moderný Občiansky súdny poriadok.
3.	V civilnom procese by sa mala v plnom rozsahu uplatňovať zásada kontradiktórnosti konania.