Stratégia informatizácie 
spoločnosti v Slovenskej republike

Stratégia informatizácie spoločnosti v Slovenskej republike

1	Informatizácia spoločnosti v Slovenskej republike
Ľudská spoločnosť sa nachádza v procese vývoja od industriálnej k informačnej spoločnosti.  Schopnosť efektívne spracovávať a využívať informácie a znalosti sa stáva kľúčovým zdrojom ekonomického rastu a prosperity. Dominantnú úlohu v tomto vývoji zohrávajú informačné a komunikačné technológie (IKT), ktoré umožnili, aby informácie a z nich odvodené znalosti získali strategický význam v rozvoji spoločnosti. Za ich pomoci dochádza k mnohonásobnému zveľaďovaniu informačného bohatstva, k jeho aktivizácii a zvyšovaniu jeho účinnosti v prospech rozvoja spoločnosti. Vytvára sa tak nový sociálno-ekonomický fenomén označovaný ako proces informatizácie.
Podobne ako na začiatku industriálnej spoločnosti, keď krajiny, ktoré prechod do industriálnej spoločnosti urobili najrýchlejšie, sa dostali na vrcholné pozície ekonomickej sily, krajiny, ktoré uskutočnia prechod do informačnej spoločnosti najrýchlejšie, získajú najviac ekonomických výhod.
Základným cieľom informatizácie spoločnosti je zvýšenie kvality života každého občana využívaním metód a prostriedkov informatiky, vrátane IKT. Tento dlhodobý cieľ je možné dosiahnuť zvyšovaním konkurenčnej schopnosti slovenskej ekonomiky a vytvorením podmienok pre jej efektívnejšie začlenenie do ekonomiky krajín EÚ. Kľúčovú úlohu v tomto vývoji zohrávajú inovačné aktivity opierajúce sa o najnovšie výsledky vedy a výskumu. Na rozdiel od tradičnej industriálnej technológie umožňujú moderné IKT rádovo vyššiu aktivizáciu intelektuálneho a  inovačného potenciálu krajiny, zvyšujú jeho účinnosť v prospech rozvoja spoločnosti, vytvárajú podmienky pre udržateľný ekonomický rast, odľahčujú ekonomiku o odvetvia náročné na suroviny a energiu. Podporujú rozvoj odvetví náročných na kvalifikovanú pracovnú silu, ktoré zabezpečujú vyšší stupeň zhodnocovania národnej práce a chránia životné prostredie. Proces informatizácie vytvárajúci základňu novej ekonomiky a procesu globalizácie, ktorý súčasne významným spôsobom ovplyvňuje život občana, správu veci verejných a úspešnosť podnikateľskej sféry.

1.1.	Stručné hodnotenie stavu procesu informatizácie v SR 
Napriek viacerým deklaratívnym vyhláseniam o podpore budovania informačnej spoločnosti a schváleným dokumentom, naráža proces informatizácie spoločnosti v SR na celý rad problémov. Ich korene spočívajú pravdepodobne v nedocenení strategického významu informatiky a nepochopení podstaty informatizácie spoločnosti. 
Systémové problémy rozvoja informačnej spoločnosti v SR možno stručne zhrnúť do nasledovných bodov:
•	nedostatočná politická podpora informatizácie spoločnosti (žiaden výbor parlamentu nemá v gescii informatizáciu),
•	absencia dlhodobej strategickej vízie rozvoja informačnej spoločnosti v podmienkach SR,
•	neujasnené a rýchlo sa meniace kompetencie a prakticky žiadna koordinácia orgánov a inštitúcií verejnej správy, zodpovedných za rôzne aspekty procesu informatizácie,
•	pri tvorbe legislatívy chýba systémový prístup, nie je vytváraný komplexný regulačný rámec (legislatíva, normy, štandardy), podporujúci systémové zavádzanie IKT,
•	roztrieštenosť finančných zdrojov, ktorá neumožňuje rozbehnúť komplexnejšie projekty umožňujúce efektívnejšie využitie potenciálu IKT i samotných finančných zdrojov,
•	nedostatočná koordinácia aktivít a spolupráce na medzinárodnej úrovni v rámci globalizácie, minimálne zapájanie sa do medzinárodnej deľby práce,
•	neujasnená cieľová predstava a koncepcia verejných informačných systémov, resp. Štátneho informačného systému (ŠIS), ktorý je zatiaľ zameraný viac na administratívu ako na verejnosť.
Akákoľvek koncepcia rozvoja informačnej spoločnosti v SR musí v prvom rade predložiť systémové riešenie týchto nedostatkov.

1.2.	Politika informatizácie spoločnosti 
Vláda SR schválila v júni r. 2001 štátnu politiku  rozvoja informačnej spoločnosti v SR, v rámci ktorej si postavila nasledujúce prioritné ciele:
•	participáciu SR na rozvoji a prínosoch znalostnej a digitálnej ekonomiky,
•	vytváranie podmienok, ktoré umožnia jednotlivcom obstáť v konkurencii na pracovné miesta v globálnej ekonomike,
•	využitie inovačného potenciálu IKT v miere zaručujúcej konkurencieschopnosť ekonomiky SR v globálnej ekonomike,
•	zvyšovanie účasti verejnosti na správe vecí verejných a uľahčenie ich styku s verejnou správou prostredníctvom IKT,
•	rozvoj všetkých foriem vzdelávania, vrátane celoživotného vzdelávania s využitím IKT,
•	vytváranie pracovných podmienok minimalizujúcich odchod kvalifikovanej pracovnej sily do zahraničia a s nimi  investície do vzdelania,
•	využitie potenciálu IKT na skvalitnenie života občanov,
•	harmonizáciu aktivít súvisiacich s rozvojom informačnej spoločnosti s aktivitami Európskej únie,
•	rozvoj informačného priemyslu a služieb a difúziu ich produktov do všetkých sfér života spoločnosti.
Na dosiahnutie uvedených cieľov sa vláda SR zaviazala prijať účinné opatrenia na podporu procesu informatizácie spoločnosti, ktoré sa sústredia najmä na
•	vytvorenie inštitucionálnej podpory na odbornej i administratívno-legislatívnej úrovni, v rámci ktorej sa zabezpečí optimálne rozdelenie kompetencií a dôsledná koordinácia domácich a medzinárodných aktivít,
•	zabezpečovanie zdrojov a financovanie procesu informatizácie spoločnosti s tým, že cieľom je koncentrácia prostriedkov na vybrané strategické projekty informatizácie a projektovo orientované plánovanie rozpočtových prostriedkov,
•	vytvorenie regulačného prostredia (legislatíva, štandardy, normy), ktoré zabezpečí rovnosť šancí pre podnikateľské a verejnoprávne subjekty a rovnosť prístupu k výhodám informačnej spoločnosti pre každého jej člena,
•	vytváranie podnikateľskej klímy a stimulov pre podnikateľské investície a rozvoj informačno-komunikačného a znalostného priemyslu v SR (najmä v oblasti malého a stredného podnikania) a prenikanie jeho výsledkov do všetkých sfér národného hospodárstva a života spoločnosti,
•	vytváranie pracovných príležitostí pre digitálne vzdelanú pracovnú silu s cieľom zamedziť masívnemu odchodu tvorivého potenciálu do zahraničia, 
•	vypracovanie a presadzovanie dlhodobej Stratégie informatizácie spoločnosti v SR a na jej realizáciu prostredníctvom krátkodobých akčných plánov a strednodobých programov,
•	systematickú a razantnú podporu oblastí, ktoré vytvárajú systémové predpoklady pre rozvoj informačnej spoločnosti, t. z. digitálne vzdelávanie všetkých občanov, informačno-komunikačná infraštruktúra, legislatíva a štandardizácia, elektronická komunikácia verejnej správy s verejnosťou (e-služby verejnosti), resp. výskum a vývoj v oblasti informatiky a IKT.
Spolu so schválením politiky informatizácie vláda schválila aj pripojenie SR k iniciatíve kandidátskych krajín EÚ eEurope+. Cieľom tejto iniciatívy je zladiť najbližšie kroky kandidátskych krajín v oblasti informatizácie a využívania IKT s vývojom v Európe, najmä s programom eEurope.

1.3.	Rámec stratégie informatizácie spoločnosti 
Návrh „Stratégie informatizácie spoločnosti v SR” nadväzuje na „Politiku informatizácie spoločnosti v SR” a akčný plán iniciatívy eEurope+. V súlade s názormi expertných skupín a zahraničných skúseností sa návrh stratégie:
•	opiera o analýzu aktuálneho stavu informatizácie spoločnosti a využívania IKT v SR a o porovnanie tohto stavu s inými krajinami (najmä EÚ a kandidátskymi krajinami),
•	stanovuje priority rozvoja informačnej spoločnosti, ktorých cieľom je prekonať slabé stránky informatizácie SR a súčasne využiť silné stránky ako príležitosti pre zlepšenie postavenia krajiny aj v medzinárodnom konkurenčnom prostredí,
•	zohľadňuje priority vyplývajúce z medzinárodných záväzkov SR relevantných k procesu informatizácie spoločnosti v SR (acquis, eEurope+),
•	nadväzuje na strategické zámery v kľúčových oblastiach života spoločnosti, najmä hospodárstva, rozvoja malého a stredného podnikania, dopravy, zdravotníctva, kultúry atď.,
•	stanovuje ciele a programy na ich dosiahnutie v oblastiach, ktoré sú doménou štátnych orgánov
-	podpora budovania globálnej informačno-komunikačnej infraštruktúry, potrebnej pre začlenenie SR do medzinárodnej spolupráce,
-	vybudovanie legislatívneho rámca podporujúceho informatizáciu rôznych oblastí života spoločnosti a jeho harmonizácia s legislatívou EÚ (napr. elektronický obchod, práca na diaľku, dištančné vzdelávanie, telemedicína, informačná bezpečnosť, regulácia elektronických komunikácií),
-	zavádzanie štandardov a noriem a ich harmonizácia so štandardmi EÚ a dobudovanie základných integračných nástrojov (najmä celoštátnych registrov), ktoré sú rozhodujúce pre komunikáciu medzi zložkami ŠIS,
-	podpora vzdelávania, vrátane celoživotného, občanov tak, aby boli schopní zvládnuť a využívať IKT,
-	podpora výskumu a vývoja zameraného najmä na priority programu informatizácie atď.,
•	navrhuje projekty informatizácie verejnej správy, ktorých cieľom je dosiahnuť
-	zlepšenie služieb verejnej správy pre verejnosť,
-	zefektívnenie, zlacnenie a skvalitnenie správnych aktov, normotvorby, organizátorských, riadiacich a kontrolných funkcií verejnej správy,
-	zlepšenie otvorenosti verejnej správy voči verejnosti a podnietenie aktívnej účasti verejnosti na zmene života a práce.

Stratégia informatizácie spoločnosti nadväzuje na relevantné strategické dokumenty vlády SR (napr. reforma verejnej správy) a je v súlade s politikou v kľúčových oblastiach života spoločnosti, ktoré informatizácia významne ovplyvňuje (hospodárstvo a rozvoj podnikania, telekomunikácie, legislatíva, doprava, zdravotníctvo, kultúra atď.).

2	Prioritné oblasti informatizácie
Vychádzajúc z analýzy súčasného stavu procesu informatizácie v SR a z medzinárodných skúseností i záväzkov SR (napr. program eEurope+) stratégia odporúča zamerať sa v súčasnosti prioritne na šesť oblastí:
1.	informatické vzdelávanie a informatizácia vzdelávania 
2.	informačno-komunikačná infraštruktúra
3.	informatizácia verejnej správy
4.	elektronické podnikanie a obchod
5.	výskum a vývoj
6.	ochrana a bezpečnosť digitálneho prostredia
Významnou oblasťou je aj vytváranie elektronického obsahu (eContent). Táto problematika má prierezový charakter, je súčasťou všetkých uvedených prioritných oblastí, musia sa jej ujať všetky orgány verejnej správy (napr. v projektoch zdravotníctvo on-line, životné prostredie on-line, inteligentné dopravné systémy, e-government) i komerčná sféra.

2.1. Informatické vzdelávanie a informatizácia vzdelávania 
Jednou z ťažiskových požiadaviek rozvoja informačnej spoločnosti je zaručiť prístup k informáciám a použiteľnosť informačných služieb pre všetkých občanov. Dostupnosť informácií a ľahká použiteľnosť informačných služieb by mali zabrániť vzniku dvoch kategórií občanov, tých, ktorí majú prístup k používaniu IKT a tých, ktorí ho nemajú. Samotný prístup k informáciám nestačí, pokiaľ by občan nebol schopný informácie a IKT používať. Preto je ďalším kľúčovým predpokladom budovania informačnej spoločnosti zabezpečiť základné digitálne vzdelanie (gramotnosť) každého občana. 
Digitálne gramotný občan vie efektívne, primerane a bezpečne využívať IKT vo svojej práci, pri štúdiu a v každodennom živote, a tiež pozná a rozumie spoločenským aspektom a dôsledkom používania IKT (ich právne a bezpečnostné aspekty, vplyvu IKT na trh práce atď.). Digitálne gramotný občan vie, v ktorých situáciách mu IKT môžu pomôcť, a takúto pomoc očakáva a požaduje (napr. od verejnej správy, pri ďalšom vzdelávaní, v boji s kriminalitou, v zaistení osobnej bezpečnosti atď.).
Informatizácia zasahuje významne aj do procesu vzdelávania. IKT ponúkajú nové formy učenia a vzdelávania, resp. učenia sa. Príkladom progresívnych vzdelávacích prístupov využívajúcich IKT sú najmä dištančné vzdelávanie a multimediálne vzdelávacie aplikácie. Dištančné systémy vzdelávania sa uplatňujú najmä pri celoživotnom vzdelávaní, ale tento prístup by mohol byť schodnou cestou k zvyšovaniu počtov študentov.
Strategickým cieľom vzdelávania pre informačnú spoločnosť je:
•	vychovávať flexibilnú a konkurencie schopnú pracovnú silu schopnú uplatniť sa v podmienkach informačnej spoločnosti,
•	poskytovať vzdelanie umožňujúce obyvateľom využívať výhody, ktoré informatika a IKT prinášajú,
•	zvyšovať úroveň slovenského vzdelávacieho systému, aby kvalitou a formami vzdelávania bolo konkurencie schopné s vyspelými krajinami EÚ,
•	zabezpečiť permanentnú inováciu znalostí obyvateľstva celoživotným vzdelávaním.
Na dosiahnutie tohto cieľa bude potrebné na všetkých úrovniach vzdelávania (základné, stredné, vysokoškolské, celoživotné) realizovať tieto opatrenia:
•	zabezpečiť informačno-komunikačnú infraštruktúru (počítače, softvér, pripojenie na internet),
•	vytvárať podmienky pre získavanie a udržanie kvalitných pedagógov na všetkých stupňoch škôl,
•	inovovať obsah aj formu výučby (nové metódy výučby, výučba informatiky, využitie informatiky a IKT v neinformatických predmetoch, rekvalifikácia a doplňovanie a rozširovanie kvalifikácie),
•	podporiť tvorbu zdrojov informácií, dostupnosť informácií a inovatívne formy prístupu k informáciám,
•	cielenou informačnou kampaňou presviedčať verejnosť o strategickom význame vzdelania a vedy pre zabezpečenie prosperity Slovenska.

2.2. Informačno-komunikačná infraštruktúra 
Informatizácia spoločnosti je úzko spätá s rozvojom globálnej informačno-komunikačnej infraštruktúry. Rozvoj infraštruktúry je technologickým jadrom informatizačných programov všetkých vyspelých krajín. 
Existujúce verejné telekomunikačné siete v princípe umožňujú prístup verejnosti k verejným telekomunikačným a informačným službám a dá sa očakávať zvyšovanie prístupových kapacít a rýchlostí so vzrastajúcim záujmom verejnosti - používateľov.  
Významnými neverejnými sieťami sú siete verejnej správy (sieť ústredných orgánov štátnej správy GOVNET a ďalšie rezortné siete) a akademická sieť (SANET).  Zatiaľ čo v rozvoji SANET-u bol v poslednom období zaznamenaný významný pokrok (1 Gbps spojenie krajských miest), sieť verejnej správy dlhodobo nevyhovovala požiadavkám (určitý pokrok nastal len v posledných mesiacoch) a záujmu verejnej správy o potrebné informácie a služby. Nedostatkom je nekoncepčný prístup k budovaniu siete verejnej správy poznačený rezortizmom a  uprednostňovaním parciálnych vnútrorezortných záujmov na úkor celospoločenských.
Strategickým cieľom v  oblasti informačno-komunikačnej infraštruktúry je:
•	vytvoriť informačno-komunikačnú infraštruktúru zodpovedajúcu úrovni štátov Európskej únie dostupnú pre všetky zložky verejnej správy a verejnosť (pre špecifické oblasti sa možno oprieť o ciele eEurope+),
•	dosiahnuť integráciu všetkých druhov informačno-komunikačných služieb do univerzálnej integrovanej siete prenosu dát, hlasu a poskytovania služieb (teleslužby, bezpečnosť atď.),
•	rozširovať využitie špecializovaných nekomerčných dátových sietí pre vzdelávanie, vedu, výskum a verejnú správu,
•	sprístupniť relevantné informačné a výpočtové zdroje v dátových sieťach v SR a v zahraničí čo najväčšiemu počtu občanov a právnických subjektov,
•	rozširovať ponuku služieb a zvyšovať  ich dostupnosť.

Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné:
•	inštitucionalizovať dohľad nad informačno-komunikačnou infraštruktúrou predovšetkým po stránke integrácie, unifikácie prístupových mechanizmov, prevádzky a rozvoja informačno-komunikačnej infraštruktúry,
•	zvyšovať konkurenciu vo verejných telekomunikačných službách,
•	podporou konkurencie dosiahnuť zníženie  cien a zvýšenie kvality telekomunikačných služieb,
•	inovovať lokálne a prístupové siete pre pripojenie všetkých škôl, vedeckovýskumných a vzdelávacích inštitúcií a pracovísk verejnej správy,
•	stimulovať privátny sektor k aktívnej účasti na vytváraní a využívaní informačno-komunikačnej infraštruktúry a na poskytovaní elektronických služieb,
•	zabezpečiť trvalú inováciu informačnej a komunikačnej infraštruktúry v súlade s vývojom vo svete.
2.3. Informatizácia verejnej správy (e-government, t. z. elektronická správa veci verejných) 
Aplikácie IKT vo verejnej správe (t. z. v štátnej správe a územnej samospráve) umožňujú
•	významnou mierou zefektívniť a skvalitniť hlavné poslanie verejnej správy, ktorým je služba verejnosti,
•	zabezpečiť informácie v elektronickej forme, použiteľné na administratívne a právne úkony, ako aj pre operatívne a strategické rozhodovanie na všetkých úrovniach riadenia štátu.
Sprístupňovanie základných služieb verejnej správy smerom dovnútra i smerom navonok v režime on-line (ďalej e-služby) jednak umožní priame a integrované poskytovanie e-služieb verejnosti a jednak zlepší ich kvalitu a efektívnosť.
Systémové riešenie informatizácie verejnej správy musí vychádzať z dôsledného prehodnotenia (re-engineering) existujúcich procesov najmä na úrovni štátnych orgánov a územnej samosprávy. Systémový prístup k informatizácii verejnej správy môže byť jedným z významných faktorov vedúcich k  zefektívneniu a skvalitneniu fungovania verejnej správy.
Strategickým cieľom v oblasti informatizácie verejnej správy je:
•	uľahčiť a rozšíriť účasť verejnosti na správe vecí verejných a zjednodušiť jej komunikáciu s verejnou správou, dôslednou informatizáciou služieb verejnej správy,
•	zefektívniť a skvalitniť riadiace a administratívne procesy vo verejnej správe prechodom na digitálnu administratívu,
•	pripraviť verejnú správu na plynulú integráciu do administratívnych štruktúr Európskej únie.
Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné:
•	vytvárať komplexný regulačný rámec, podporujúci aplikáciu IKT v činnosti orgánov a inštitúcií verejnej správy,
•	prehodnotiť existujúce postupy a metódy práce (procesy) orgánov a inštitúcií verejnej správy (normotvorba, riadenie, rozhodovanie, správne konanie) z hľadiska ich informatizácie, 
•	vytvoriť a rozvíjať integrovaný informačný systém verejnej správy, t. z. zaviesť globálnu elektronickú komunikáciu medzi verejnou správou a verejnosťou (G2P – government to public), medzi inštitúciami verejnej správy navzájom (G2G – government to government) a v rámci inštitúcií verejnej správy (G2E – government to emploee),
•	zabezpečiť verejnosti sprístupnenie verejných informácií a služieb on-line 24 hodín denne 365 dní v roku za prístupnú cenu,
•	vytvoriť podmienky pre jednotnú identifikáciu občanov v informačných systémoch verejnej správy, ako aj  v systémoch sociálnej a zdravotnej starostlivosti,
•	zaviesť jednotný elektronický identifikačný preukaz totožnosti ako predpoklad pre využívanie integrovaných e-služieb,
•	vybudovať verejnú sieť uzlov elektronických služieb a informačných kioskov, umožňujúcich využívanie elektronických služieb občanom, ktorí nevlastnia počítač,
•	rozširovať využívanie e-služieb v procese verejného obstarávania.
2.4. Elektronický podnikanie a obchod  
Prudký rozvoj IKT, predovšetkým expanzia internetu ako globálneho komunikačného prostredia, umožnili vznik úplne novej dimenzie obchodovania, e-obchodu. S rozvojom informačnej spoločnosti sú spojené nové podnikateľské príležitosti nielen pre firmy z oblasti IKT, ale pre všetky podnikateľské subjekty, pre ktoré je e-obchod ďalšou príležitosťou pre prenikanie na celosvetové trhy.
Európa a Slovensko ako súčasť Európy potrebujú urýchliť rast e-obchodu, osobitne v oblasti malých a stredných podnikov tak, aby mohli celú Európu považovať za svoj trh. To však v prvom rade vyžaduje zjednotenie príslušných právnych predpisov s EÚ. Po úprave legislatívy sa môže stať perspektívnou súčasťou e-obchodu aj elektronické verejné zaobstarávanie.
Strategickým cieľom v oblasti  elektronického obchodu a podnikania je:
•	vytvárať podmienky pre dynamický rozvoj elektronického obchodu a podnikania tak, aby z tohto rozvoja mohli profitovať slovenské podnikateľské subjekty a občania,
•	začleniť slovenský elektronický obchod do európskeho elektronického obchodného priestoru a medzinárodnej deľby práce,
•	dosiahnuť kompatibilitu obchodných transakcií na Slovensku s obchodnými transakciami na trhoch krajín EÚ,
•	využiť vzdelanostný potenciál pri tvorbe nových produktov a služieb súvisiacich s rozvojom elektronického obchodu.
Pri všeobecnom chápaní oblasti elektronického obchodu patrí medzi kľúčové ciele aj zefektívnenie fungovania štátu využitím princípov a nástrojov elektronického obchodu. Tento cieľ je v stratégii pokrytý samostatnou prioritnou oblasťou Informatizácia verejnej správy.
Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné:
•	dotvoriť legislatívny rámec (vrátane legislatívno-ekonomických stimulov) a sfunkčniť infraštrukturálne entity bezpečného elektronického obchodu,
•	vytvoriť infraštruktúrne podmienky (okrem iného pre používanie elektronického podpisu) pre rozvoj elektronického podnikania a obchodu,
•	zefektívniť a zjednodušiť výkon obchodných a podnikateľských aktivít,
•	zvýšiť dôveru k elektronickému podnikaniu a obchodu propagáciou príslušného legislatívneho rámca, zavedením bezpečných technológií, vzdelávaním v oblasti informačnej bezpečnosti a osvetou.

2.5. Výskum a vývoj 
Výskum a vývoj v rámci procesu informatizácie nadväzuje na štátnu politiku a novú legislatívu v oblasti vedy a techniky (spôsob riadenia a rozhodovania, organizačné, legislatívne a finančné zabezpečenie, podpora výskumných a vývojových projektov zapojených do medzinárodnej spolupráce atď.). V súlade s týmito dokumentmi treba stanoviť prioritné smery základného i aplikovaného výskumu.
Základný aj aplikovaný výskum v oblasti informatiky a IKT by mali byť nielen zdrojom ideí a inovácií pre informačný a znalostný priemysel, ale nutným predpokladom pre efektívne a spoľahlivé využitie IKT v procese informatizácie spoločnosti.
Strategickým cieľom v oblasti vedy, výskumu a vývoja je:
•	zabezpečiť rozvoj informatiky ako základnej vednej disciplíny pre potreby informatizácie,
•	zvyšovať úroveň slovenskej výskumu a vývoja v informatike a IKT na úroveň porovnateľnú s krajinami Európskej únie,
•	zvyšovať efektívnosť a  produktivitu výskumno-vývojovej práce využívaním metód a prostriedkov informatiky a IKT,
•	zabezpečiť rýchly prenos poznatkov výskumu a vývoja v oblasti informatiky do komerčných aplikácií,
•	zabezpečiť zvyšovanie absorpčnej schopnosti najnovších poznatkov svetového výskumu a vývoja do domáceho prostredia.
Na dosiahnutie tohto cieľa bude potrebné:
•	systémovými opatreniami zabezpečiť vyššiu koncentráciu vedeckovýskumných kapacít a efektívne vynakladanie finančných prostriedkov v oblasti informatických disciplín a ich aplikácií,
•	vytvárať materiálne podmienky a klímu stimulujúcu záujem pracovníkov o vedeckú prácu v oblasti informatiky,
•	vytvárať podmienky pre zapojenie komerčnej sféry do financovania výskumu a vývoja v oblasti informatiky, informačno-komunikačných technológií a informatizácie spoločnosti,
•	zabezpečiť vysoko výkonnú informačno-komunikačnú a výpočtovú infraštruktúru  (superpočítačové centrá, vysokokapacitné pripojenie na internet a pod.), priamymi investíciami a nepriamymi ekonomickými nástrojmi (daňové a colné úľavy a pod.) tak, aby sa dosiahla úroveň porovnateľná s Európskou úniou,
•	vytvárať podmienky pre zapojenie sa do medzinárodnej spolupráce v rámci európskeho vedecko-výskumného priestoru na úrovni rovnocenného partnerstva,
•	cielenou informačnou kampaňou zvyšovať informovanosť verejnosti o strategickom význame vzdelania a vedy na zabezpečenie prosperity Slovenska, a tým vytvárať priaznivú spoločenskú klímu pre podporu výskumu a vývoja.

2.6. Ochrana a bezpečnosť digitálneho prostredia 
Používanie IKT prakticky vo všetkých oblastiach života spoločnosti má aj negatívne stránky, predovšetkým v súvislosti s možným zlyhaním alebo zneužitím IKT. Vzhľadom na existujúci a naďalej rastúci stupeň závislosti spoločnosti od IKT sa stáva zabezpečenie korektnej a neprerušenej činnosti IKT, ako aj ochrana spracovávaných údajov, nutným predpokladom ďalšieho rozvoja informačnej spoločnosti. Okrem toho sa IKT začínajú používať v aplikáciách, ktoré explicitne vyžadujú bezpečnostné záruky (elektronický podpis a obchod, prístup k osobným a zdravotným údajom atď.).
Tempo vývoja v oblasti IKT je stále vysoké, v dôsledku čoho sa rýchlym tempom vyvíja aj sprievodná oblasť bezpečnosti informačno-komunikačných systémov. V budúcnosti bude nevyhnutné prijať opatrenia zamerané nielen na relatívne krátkodobý cieľ zlepšenia úrovne bezpečnosti informačno-komunikačných systémov v SR, ale najmä opatrenia zamerané na pripravenosť spoločnosti včas a správne reagovať na tento vývoj.
Prieskumy poukazujú na nedostatočnú úroveň bezpečnosti vo verejnom i súkromnom sektore. Tento stav je spôsobený viacerými faktormi, najmä nedostatočnou úrovňou poznania, nedostatkom kvalifikovaných odborníkov, „deravou“ legislatívou, chýbajúcimi štandardmi a metodickými odporúčaniami.
Strategickým cieľom v oblasti ochrany a bezpečnosti digitálneho prostredia je:
•	dosiahnuť a udržať náležitú úroveň bezpečnosti informačných a komunikačných systémov, používaných vo verejnom i súkromnom sektore na Slovensku,
•	dosiahnuť v spoločnosti vnímanie informačnej bezpečnosti a bezpečnostných opatrení ako nevyhnutnej integrálnej súčasti budovaných a prevádzkovaných informačno-komunikačných systémov,
•	vytvoriť podmienky pre ďalší rozvoj disciplíny informačnej bezpečnosti na Slovensku tak, aby sa v teoretickej i praktickej rovine dosiahla úroveň porovnateľnú s krajinami EÚ.
Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné vytvoriť podmienky:
•	na účinnú prevenciu, t. z. ochranu informačno-komunikačných systémov a v nich spracúvaných informácií počas celého životného cyklu systému,
•	na zaistenie rýchlej a efektívnej reakcie na bezpečnostné incidenty a obnovu narušených systémov,
•	na zvýšenie úrovne vzdelávania v tejto oblasti a bezpečnostného povedomia používateľov IKT a verejnosti.

3	Realizácia stratégie informatizácie
Konkrétne kroky potrebné na realizáciu cieľov a zámerov tejto stratégie informatizácie spoločnosti sú zhrnuté do (rámcového) “Akčného plánu” realizácie stratégie informatizácie spoločnosti. Ide o portfólio úloh a projektov, ktoré sa buď už riešia, alebo sa pripravuje ich riešenie v časovom horizonte r. 2003 – 2005, resp. ich realizácia sa predpokladá až po r. 2005. 
Odporúčame, aby sa pri realizácii stratégie informatizácie dôsledne uplatňovalo programové riadenie a financovanie. Návrh programu zvyčajne definuje portfólio (zoznam) projektov a úloh, ktoré sa plánujú riešiť v danom období, vrátane návrhu rozpočtu programu a harmonogramu riešenia jednotlivých projektov a úloh. Pri návrhu a riešení programu spolupracujú orgány verejnej správy, ktoré sú gestormi jednotlivých projektov a úloh programu.
Vzhľadom na zaostávanie procesu informatizácie spoločnosti v SR v porovnaní s členmi EÚ a väčšinou kandidátskych krajín považujeme za nevyhnutné paralelne
•	pripravovať program informatizácie na r. 2004,
•	razantne odštartovať realizáciu kľúčových úloh a projektov podporujúcich ciele a zámery stratégie už v r. 2003.
Program informatizácie na r. 2003 odporúčame zostaviť (okrem prebiehajúcich projektov, napr. Infovek) z čiastkových úloh a podprojektov významných prioritných projektov vytipovaných na základe strategických cieľov v Akčnom pláne, ktoré nepredpokladajú prílišné dodatočné finančné nároky na štátny rozpočet v tomto roku (resp. finančné krytie sa dá zabezpečiť z plánovaných zdrojov verejnej správy), napr.
•	návrh projektu jednotnej dátovej siete verejnej správy
Úloha je projektovou prípravou pre realizáciu siete verejnej správy. Cieľom je nahradiť doterajšie rezortné siete jedinou komunikačnou infraštruktúrou pre všetky zložky verejnej správy. Návrh projektu bude obsahovať technickú špecifikáciu infraštruktúry, legislatívne a organizačné predpoklady a finančné zhodnotenie projektu.
•	poskytovanie e-služieb verejnosti – úrovne 1 a 2
Cieľom úlohy je dosiahnuť vo všetkých rezortoch verejnej správy poskytovanie informácií ku všetkým e-službám verejnej správy, resp. elektronicky prístupné formuláre ku všetkým poskytovaným službám. Úloha predpokladá financovanie v rámci schválených rozpočtov štátnych orgánov. V nasledujúcich rokoch sa plánuje pokračovať s ďalšími úrovňami služieb a zjednotením prístupového mechanizmu k e-službám pre verejnosť 
•	model poskytovania služieb verejnej správy verejnosti
Plánovaná úloha aplikovaného výskumu v rámci Štátneho programu výskumu a vývoja „Budovanie informačnej spoločnosti (tematická oblasť – Digitálna verejná správa) je súčasťou jednej z kľúčových úloh informatizácie verejnej správy. Cieľom úlohy je navrhnúť model zachytávajúci procesy a dátové toky vo verejnej správe potrebné pre poskytovanie požadovaných e-služieb verejnej správy.
•	implementácia programu ECDL v SR
Cieľom je odštartovať medzinárodný program ECDL v SR, gestorom úlohy je MŠ SR v spolupráci so Slovenskou informatickou spoločnosťou . Predpokladá sa, že certifikát ECDL bude jedným z platných certifikátov na preukázanie digitálnej gramotnosti pre zamestnancov v štátnej a verejnej službe.
•	návrh  koncepcie využitia „open source“ softvéru vo verejnej správe
Plánovaná úloha aplikovaného výskumu v rámci Štátneho programu výskumu a vývoja „Budovanie informačnej spoločnosti (tematická oblasť – Metódy a nástroje pre informačnú spoločnosť). Výsledkom projektu bude návrh koncepcie využitia „open source“ systémov a softvéru v SR, vrátane analýzy kompatibility, finančného zhodnotenia prínosov a analýzy rizík.
•	Štátny program výskumu a vývoja „Budovanie informačnej spoločnosti“
Zabezpečiť finančné prostriedky na riešenie projektov, ktoré sa budú realizovať na základe výberových konaní vypísaných vo februári 2003 a pre nové kolo návrhov výskumných projektov (gestor MŠ SR). Rade Štátneho programu „Budovanie informačnej spoločnosti“ odporučiť vziať v ďalších kolách pri vypisovaní tematických úloh do úvahy priority stanovené stratégiou informatizácie.

•	štandardy a normy pre jednotný mapový základ pre GIS-y vo verejnej správe
Úloha je nevyhnutným základom pre postupné vytváranie jednotného georeferencovaného mapového základu ako kľúčového prvku národnej priestorovej infraštruktúry použiteľného pre všetky aplikácie GIS-ov vo verejnej správe. 
•	koncepcia ochrany a bezpečnosti digitálneho prostredia
Cieľom je analyzovať a zdokumentovať existujúci stav slovenského digitálneho prostredia z hľadiska informačnej bezpečnosti. Na základe tejto analýzy stanoviť zásady a pravidlá na zabezpečenie ochrany digitálneho prostredia v SR a navrhnúť postup (vrátane legislatívnych organizačných, technických a iných opatrení) smerujúci k bezpečnosti digitálneho prostredia v SR.
•	legislatívne iniciatívy podporujúce priority informatizácie spoločnosti
Odporúčame urýchlene dotiahnuť legislatívny zámer zákona o elektronickom obchode a začať práce na nových zákonoch
-	zákon o informačných systémoch verejnej správy, ktorý nahradí prakticky nefunkčný zákon NR SR č. 261/1995 Z. z. o ŠIS-e a ktorý stanoví kompetencie, úlohy a povinnosti štátnych orgánov a obcí v rámci informatizácie verejnej správy,
-	zákon o základných registroch informačných systémov verejnej správy (gestor ŠÚ SR), ktorý vymedzí rozsah, definuje obsah, stanoví gestorov, správcov a používateľov registrov obyvateľov, ekonomických subjektov, nehnuteľností a územných identifikácií. 
4	Predpoklady na realizáciu strategických cieľov
Nevyhnutnými predpokladmi na realizáciu programu informatizácie
•	systémové prehodnotenie kompetencií v oblasti informatizácie,
•	inštitucionálne zabezpečenie procesu informatizácie, odrážajúce nadrezortný charakter procesu,
•	vytvorenie regulačného rámca (legislatíva, normy a štandardy),
•	zabezpečenie finančných zdrojov a efektívneho spôsobu financovania procesu informatizácie.
Bez razantnej podpory vlády SR v uvedených bodoch sa bude naďalej zvyšovať zaostávanie SR v oblasti informatizácie spoločnosti aj voči väčšine kandidátskych krajín.

4.1. Inštitucionálne zabezpečenie a kompetencie 
Na súčasnom stave procesu informatizácie sa negatívne odrazilo nedostatočné uvedomenie si významu informatizácie a ako dôsledok nedostatočná priorita a politická podpora, čo nakoniec viedlo aj k nesystémovému presúvaniu problematiky informatizácie medzi viacerými rezortmi, k roztrieštenosti kompetencií medzi viaceré rezorty, k nedostatočnej (prakticky žiadnej) koordinácii medzi orgánmi a inštitúciami verejnej správy, zodpovednými za čiastkové problémy procesu informatizácie a k zúženiu problematiky informatizácie iba na ŠIS a technologickú infraštruktúru.
Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti má nadrezortný charakter a úlohy v tejto oblasti sa musia zabezpečovať koordinovane (z úrovne vlády) v súčinnosti so všetkými orgánmi a inštitúciami verejnej správy, vrátane aktívnej účasti podnikateľskej sféry a tretieho sektora. Vzhľadom na nadrezortný charakter problematiky by mal byť proces informatizácie koordinovaný na úrovni vlády z pozície umožňujúcej priamu komunikáciu s ústrednými orgánmi štátnej správy, napr. z pozície podpredsedu vlády pre rozvoj, resp. ekonomiku. Tento variant bol (formálne) schválený uznesením vlády k politike informatizácie. 
Ústredným orgánom štátnej správy, zodpovedným za proces informatizácie spoločnosti (ÚOŠS-IS) je v zmysle doteraz platného kompetenčného zákona Ministerstvo školstva SR. V súčasnosti sa pripravuje prenos kompetencií na Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. Ani jedno z týchto dvoch riešení nie je dobré, pretože nezodpovedá požiadavke na „nadrezortnosť“ ÚOŠS-IS. Vzhľadom na veľa iných závažných problémov v oboch spomenutých rezortoch je, a zrejme aj bude, informatizácia spoločnosti na vedľajšej koľaji.
Bez ohľadu na to, ktoré ministerstvo bude vystupovať v úlohe ÚOŠS-IS, nedisponuje odborným zázemím potrebným pre monitorovanie a koordináciu programov a projektov spojených s procesom informatizácie na domácej i medzinárodnej úrovni. Na riešenie tohto problému sa odporúča v dokumente „Politika informatizácie spoločnosti“, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 522/2001, zriadiť Národnú agentúru pre informatizáciu spoločnosti  odborný a výkonný útvar nadrezortného charakteru.  

Návrh riešenia kompetencií a inštitucionálneho zabezpečenia problematiky informatizácie spoločnosti vychádza z nasledujúcich princípov:
•	rešpektovať celospoločenský (a nadrezortný) charakter problematiky informatizácie spoločnosti,
•	stanoviť zodpovednosť verejnej správy za jednotlivé oblasti informatizácie spoločnosti v súlade s  vecnými a legislatívnymi kompetenciami jej jednotlivých zložiek,
•	nespájať kompetencie za problematiku informatizácie spoločnosti s problematikou informatizácie verejnej správy (rovnako ako infraštruktúra, vzdelávanie atď., aj informatizácia verejnej správy je len jedným z čiastkových podproblémov informatizácie spoločnosti).

Vychádzajúc z týchto princípov odporúčame vláde SR v súlade s kompetenčným zákonom
•	inštitucionalizovať medzirezortnú koordináciu procesu informatizácie spoločnosti
-	vytvorením ústredného orgánu štátnej správy zodpovednej a koordinujúcej všetky snahy a aktivity v oblasti informačnej spoločnosti (ministerstvo informatiky),
-	zriadením Rady vlády SR pre informatizáciu spoločnosti (RVIS), poradného orgánu vlády zloženého z čelných reprezentantov verejnej správy, akademickej obce, komerčných a nevládnych organizácií,
-	súčasne s prerokovaním stratégie prerokovať i materiál „Návrh organizačno – technického zabezpečenia národného internetového sídla na podporu informačnej spoločnosti“.
•	v príslušných právnych normách stanoviť kompetencie, úlohy a povinnosti štátnych orgánov tak, aby kompetencie za prioritné oblasti informatizácie spoločnosti zodpovedali vecným a legislatívnym kompetenciám rezortov, t. z.
-	informačno-komunikačná infraštruktúra - MDPT SR,
-	vzdelávanie - MŠ SR,
-	informatizácia verejnej správy -  ÚV SR, MV SR,
-	výskum a vývoj - MŠ SR,
-	elektronické podnikanie a obchod - MH SR,
-	ochrana a bezpečnosť digitálneho prostredia – predmetom ďalšieho rokovania

Návrh koordinovať aktivity v oblasti informatizácie spoločnosti sa opiera hlavne o argument, že ide v prvom rade o odbornú funkciu, ktorá má nadrezortný charakter a umožňuje priamočiaru medzirezortnú komunikáciu s priamou zodpovednosťou vláde SR.
Ústredný orgán štátnej správy zodpovedajúci a koordinujúci všetky snahy a aktivity v oblasti informačnej spoločnosti by mal zabezpečovať nasledujúce úlohy:
•	koordinácia aktivít vyplývajúcich zo stratégie informatizácie a akčného plánu jej realizácie 
-	periodická inovácia stratégie a akčného plánu informatizácie,
-	návrh rozpočtu (v spolupráci s rezortmi zodpovednými za jednotlivé oblasti informatizácie) na program informatizácie spoločnosti a jeho vyhodnotenie pre vládu SR (každoročne),
-	spolupráca a koordinácia pri monitorovaní ukazovateľov hodnotenia procesu informatizácie spoločnosti,
-	spolupráca so súkromnou sférou a tretím sektorom,
•	monitorovanie postupu prác, spolupráca pri hodnotení stavu riešenia
-	monitorovanie rezortných a nadrezortných projektov (registrácia a nezávislé posudzovanie projektov, spoločné riešenia - identifikácia duplicít),
-	vypracúvanie situačných správ pre vládu SR a RVIS,
•	medzinárodná spolupráca v rámci procesu informatizácie, odborné kontakty  (sprostredkovanie toku informácií oboma smermi)
-	koordinácia eEurope+ v rámci JHLV DG INFSOC (vrátane internetového sídla na podporu informačnej spoločnosti),
-	spolupráca v rámci medzinárodných programov (napr. PSInet, eContent, IDA), zastúpenie SR v medzinárodných aktivitách,
•	koordinácia vytvárania komplexného regulačného a metodického rámca informatizácie spoločnosti
-	komplexná predstava o sústave potrebných zákonov a noriem, väzby a harmonogram ich  prípravy,
-	pripomienkovanie legislatívnych úprav z pohľadu informatizácie,
-	príprava a predkladanie noriem a štandardov,
•	vytvorenie špičkového centra expertízy pre informatizáciu spoločnosti
-	publikačná a prezentačná činnosť,
-	spolupráca pri šírení osvety podporujúcej proces informatizácie spoločnosti,
-	monitorovanie stavu využívania IKT a predkladanie návrhov a riešení (posudzovanie a zavádzanie unifikovaného softvéru, návrhy na združovanie zákaziek pre výberové konania),
•	činnosť sekretariátu Rady vlády pre informatizáciu spoločnosti.

Na podporu koordinácie a strategického rozhodovania na vládnej úrovni odporúčame zriadiť poradný orgán vlády SR, Radu vlády pre informatizáciu spoločnosti s analogickými kompetenciami v oblasti informatizácie, aké má Legislatívna rada vlády SR.
Prvými úlohami MDPT SR na základe kompetenčného zákona bude predložiť vláde SR:
•	návrh spôsobu vytvorenia ústredného orgánu štátnej správy zodpovednej a koordinujúcej všetky snahy a aktivity v oblasti budovania informačnej spoločnosti tak, aby sa v maximálnej možnej miere využili doterajšie skúsenosti a know-how v tejto oblasti,

•	návrh štatútu RVIS, pričom odporúčame, aby
-	členmi rady boli zástupcovia kľúčových rezortov (MDPT SR, MŠ SR, MO SR, MV SR, MH SR, MF SR, MP SR, ÚV SR, ŠÚ SR) a odborníci z akademického prostredia, tretieho sektora a informačno-komunikačného priemyslu,
-	vzhľadom na strategický význam problematiky boli rezorty zastúpené na úrovni štátnych tajomníkov (generálnych riaditeľov sekcií).

Štyri zo šiestich prioritných oblastí informatizácie spoločnosti (informačno-komunikačná infraštruktúra, vzdelávanie, elektronické podnikanie a obchod, výskum a vývoj) majú prirodzených „gestorov“, vyplývajúcich zo súčasne platných kompetencií. Osobitným problémom je rezortné zastrešenie problematiky informatizácie verejnej správy a problematiky ochrany a bezpečnosti digitálneho prostredia.
V prípade informatizácie verejnej správy prichádzajú do úvahy tri riešenia:
•	„vecné“ riešenie, ktoré spočíva v presunutí kompetencií za danú oblasť tak, aby jeden rezort bol zodpovedný za vecnú, legislatívnu i informatizačnú stránku problematiky,
•	„informatické“ riešenie, takto možno označiť zriadenie špeciálneho ÚOŠS, ktorý by zodpovedal priamo (len) za informatizáciu verejnej správy,
•	„nesystémové“ riešenie, spočívajúce v presunutí kompetencií na rezort (napr. MŠ SR, MDPT SR alebo MZV SR), ktorý nezodpovedá za verejnú správu zo žiadneho hľadiska.
Zhodnotením uvedených riešení odporúčame vláde SR problematiku informatizácie verejnej správy (vrátane komunikačnej infraštruktúry verejnej správy) presunúť do kompetencie ÚOŠS, ktorý bude, na základe dokončenej reformy verejnej správy, poverený koordináciou verejnej správy SR (zatiaľ je ním MV SR). Očakávame, že v predpokladanej Koncepcii informatizácie verejnej správy budú stanovené „pravidlá hry“ pre jednotlivé zložky verejnej správy (napr. koordinácia na úrovni ÚOŠS možno delegovať na Úrad vlády SR).
Previazanie vecných, legislatívnych a informatizačných kompetencií vo všetkých rezortoch má ešte jeden nezanedbateľný dôsledok. Vytvára tlak na rezorty, aby informatika nebola považovaná len za „servis“, ale aby sa informatizácia stala jedným zo strategických podnetov spolu určujúcich smerovanie rezortu. 

Z hľadiska spomenutých princípov je prirodzeným gestorom za problematiku ochrany a bezpečnosti digitálneho prostredia NBÚ. Definitívnemu rozhodnutiu o prevzatí kompetencie za túto oblasť musí predchádzať zásadné rozhodnutie, či bude mať NBÚ v kompetencii len ochranu utajovaných skutočností. Preto odporúčame určiť za gestora oblasti ochrany a bezpečnosti digitálneho prostredia rezort v ktorého kompetencii je informatizácia spoločnosti. V prípade, že okruh kompetencií NBÚ bude vymedzený širšie (a v súčasnosti to tak je, pretože NBÚ je zodpovedný aj za prípravu „neutajovaného“ elektronického podpisu) odporúčame zveriť kompetencie za oblasť ochrany a bezpečnosti digitálneho prostredia NBÚ.

Predložené riešenie kompetenčného a inštitucionálneho usporiadania procesu informatizácie spoločnosti považujeme za optimálne z hľadiska uvedených princípov. 

4.2. Legislatívny rámec 
Nevyhnutnou súčasťou procesu informatizácie spoločnosti je vytvorenie adekvátneho regulačného rámca. Pri vytváraní regulačného rámca procesu informatizácie chýba systémový prístup, t. z. komplexná predstava o sústave potrebných právnych noriem a štandardov, o ich vzájomných väzbách a o harmonograme ich prípravy.
Legislatívna podpora rozvoja informačnej spoločnosti sa zatiaľ opiera o niekoľko (viac-menej) izolovaných zákonov. SR má zákony o telekomunikáciách, o slobodnom prístupe k informáciám, o ochrane osobných údajov, zákon o ochrane utajovaných skutočností, o štátnej štatistike, o elektronickom podpise, pripravuje sa zákon o elektronickom obchode atď. Prioritne bude potrebné vypracovať zákon o informačných systémoch verejnej správy (ktorý nahradí už zastaralý zákon o ŠIS), zákon o základných registroch verejných informačných systémov, aktualizovať autorský zákon, novelizovať kompetenčný zákon, zákon o obecnom zriadení a ďalšie
Legislatíva musí reagovať na nové problémy, ktoré prináša používanie IKT na prenos, spracovávanie a uchovávanie osobných údajov, dôverných informácií a údajov tvoriacich predmet štátneho či obchodného tajomstva, ochrana dôvernosti, autentickosti a integrity údajov, ako aj komplexne podporovať efektívnu aplikáciu princípov e-bussines a e-governmet v spoločnosti.
Platnú legislatívu treba upraviť v dvoch úzko previazaných oblastiach. V prvom rade sú potrebné legislatívne úpravy podporujúce samotný proces informatizácie. Sem možno zaradiť vytváranie nových inštitúcií, ako sú štandardizačné, skúšobné a certifikačné autority, inštitúty ochrany údajov, úpravy činnosti prevádzkovateľov informačných systémov atď. Druhou oblasťou sú legislatívne úpravy jestvujúcich činností, najmä v súvislosti s použiteľnosťou údajov v elektronickej forme na právne úkony, ako aj činností vyvolaných informatizáciou t. z. modifikácia právnych úprav na získavanie, zhromažďovanie, spracúvanie, uschovávanie, prenosy, poskytovanie a ničenie informácií. 
Používanie IKT otvára priestor aj pre kriminálne aktivity. Šírenie detskej pornografie, propagácia násilia, zneužívanie IKT na prieniky do cudzích informačných systémov, priemyselná špionáž, nelegálne kopírovanie a distribúcia softvéru, narušovanie autorských práv budú musieť byť upravené buď existujúcimi zákonmi, alebo na riešenie týchto problémov bude potrebné prijať nové zákony. Tak ako sa prijatie zákona o ochrane osobných údajov dotklo viacerých existujúcich zákonov, zákon o elektronickom podpise a zákon o elektronickom obchode vyvolá nielen nutnosť legislatívnych zmien, ale aj vybudovanie potrebnej infraštruktúry (PKI).
Príprava zákonov a presadenie prijatých zákonov do reálneho života si vyžaduje otvorenú spoluprácu kvalifikovaných ľudí schopných zohľadniť tak právnu, ako aj odbornú stránku problematiky. Keďže proces informatizácie spoločnosti má nadrezortný charakter dôležitým predpokladom je dôsledná koordinácia legislatívnych aktivít a systémový prístup.  
Legislatívne zmeny nemôžu zostať na úrovni zákonov, ale sa musia premietnuť do podoby technických noriem a štandardov. Viaceré z potrebných štandardov už pripravujú medzinárodné organizácie a bude možné a užitočné prijať ich aj za slovenské normy. Tak ako "informatické" zákony, ani "informatické" normy neexistujú vo vákuu, ale zasahujú do iných platných noriem a štandardov. Preto bude potrebné tieto normy vzájomne zladiť a vzhľadom na dynamiku vývoja v tejto oblasti, vytvoriť podmienky pre systematickú štandardizačnú činnosť v oblasti informatiky (vrátane účasti na medzinárodných štandardizačných aktivitách). V neposlednom rade treba vytvoriť certifikačné pracovisko, schopné posudzovať produkty IKT a vydávať medzinárodne kompatibilné osvedčenia.

4.3. Finančné zabezpečenie 
Na súčasnom neutešenom stave úrovne informatizácie SR sa významnou mierou podieľa aj spôsob financovania. Doterajšie financovanie možno charakterizovať ako:
•	poddimenzované a nenaplnené (neboli akceptované požiadavky Rady vlády SR pre informatiku – aj to čo bolo schválené, nebolo pridelené, resp. bolo krátené),
•	neprehľadné (chýbajú hodnoverné informácie o skutočne vynaložených prostriedkoch na investície a náklady na IKT a ich využitie),
•	roztrieštené a nesystémové (absencia nadrezortného programu s finančným zabezpečením, duplicitné riešenia niektorých čiastkových projektov, nedostatočná koordinácia medzi rezortmi, legislatívne bariéry pre združovanie finančných prostriedkov).
Dôslednou koordináciou procesu informatizácie bude možné zefektívniť vynakladanie finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na IKT a súvisiace služby, napr.
•	spoločné štandardizované riešenia v oblasti ekonomického softvéru, personalistiky atď.,
•	spoločné zaobstarávanie hardvéru a softvéru,
•	systémový prechod (tam kde to je možné) na „open source“ softvér,
•	vytvorenie funkčnej siete verejnej správy namiesto viacerých rezortných sietí atď.
Dôležitým predpokladom je zvýšenie transparentnosti prostredia, vrátane procesu verejného obstarávania technológií i služieb.

Z uvedených námetov je kľúčové strategické rozhodnutie vlády SR vybrať a prevádzkovať jedinú dátovú sieť verejnej správy (s potenciálnymi virtuálnymi podsieťami). Toto rozhodnutie je nespochybniteľné po stránke funkčnosti i po stránke efektívneho vynakladania prostriedkov daňových poplatníkov (vzorom môže byť akademická sieť SANET).

Vzhľadom na to, že SR zatiaľ nemá schválenú stratégiu informatizácie a akčný plán realizácie stratégie, doterajšie aktivity zamerané na informatizáciu spoločnosti mali a stále majú izolovaný charakter. Dopracovanie a schválenie stratégie a akčného plánu umožní v budúcnosti jednak systematickejšie pristupovať k návrhu rozpočtu a jednak využívať efektívnejšie formy financovania procesu a projektov informatizácie, napr.
•	integráciou prostriedkov a ich účelnejším využívaním eliminujúcim doterajšie negatívne skúsenosti,
•	cieleným prideľovaním prostriedkov, vychádzajúc z priorít stanovených v stratégii informatizácie spoločnosti a z akčného plánu realizácie tejto stratégie.
Oba uvedené zámery podporuje programové riadenie a financovanie procesu informatizácie. Princípy programového rozpočtovania a financovania sú premietnuté v odporúčanom scenári
•	návrh programu informatizácie na dané obdobie, t. z. návrh prioritných projektov a úloh, vrátane návrhu rozpočtu programu a formy financovania projektov a úloh sa koordinuje na úrovni rezortu v ktorého kompetencii je informatizácia spoločnosti,
•	po schválení programu informatizácie a štátneho rozpočtu sa prostriedky na realizáciu jednotlivých projektov a úloh prideľujú cez kapitoly ÚOŠS, krajských úradov, gestorov projektov a úloh,
•	monitorovania a kontrola priebehu riešenia programu po vecnej i rozpočtovej stránke je v kompetencii rezortu zodpovedného za informatizáciu spoločnosti.
Pri riešení projektov informatizácie spoločnosti bude treba využívať prostriedky z rôznych zdrojov. V Akčnom pláne eEurope+ sa odporúča využiť na niektoré projekty (rozvoj ľudských zdrojov, podpora malého a stredného podnikania atď.) prostriedky programu PHARE, resp. využiť financovanie projektov cez Európsku investičnú banku, Európsku banku pre výskum a vývoj, Svetovú banku. SR sa musí pripraviť na efektívnejšie využívanie medzinárodných programov, do ktorých sa zapája (napr. 6. rámcový program výskumu a vývoja, program IDA atď.).
Po vstupe SR do EÚ bude Slovensko oprávnené využívať pomoc zo štrukturálnych fondov a z kohézneho fondu EÚ. Slovenská republika bude čerpať prostriedky zo štrukturálnych fondov EÚ na základe národných a regionálnych priorít zakotvených v národnom rozvojovom pláne (NDP - National Development Plan), ktorý je tvorený regionálnymi a sektorovými operačnými programami.
Informatizácia spoločnosti je proces, ktorý má prierezový charakter a bude vhodné, ak sa v rámci združovania potrebných finančných prostriedkov bude využívať aj možnosť získania finančných prostriedkov prostredníctvom predkladania projektov v rámci programu PHARE a po vstupe SR do EÚ v rámci štrukturálnych fondov. Pri aktualizácii bude potrebné zapracovať aktivity súvisiace s informatizáciou spoločnosti do sektorových programov ľudské zdroje (podpora systému vzdelávania, IKT ako nástroj na znižovanie nezamestnanosti),  ekonomický rozvoj (konkurencieschopnosti ekonomiky), Slovensko – regionálne aspekty (IKT ako faktor rozvoja zaostávajúcich regiónov). 
Významnú úlohu v procese informatizácie musí zohrať súkromný sektor. Preto je jednou zo strategických úloh vlády SR vytvoriť prostredie stimulujúce investície súkromného sektora. Okrem toho viaceré predpokladané projekty bude možné riešiť v úzkej spolupráci verejného a súkromného sektora (napr. vývoj a používanie inteligentných čipových kariet vo verejnom a bankovom sektore).
5	Závery
Proces informatizácie spoločnosti  bol v ostatnom období poznamenaný najmä nesystémovými presunmi kompetencií, chýbajúcou koordináciou, roztriešteným a neefektívnym vynakladaním prostriedkov atď.
SR sa zanedbaním podpory procesu informatizácie dostala na chvost peletónu kandidátskych krajín (podľa hodnotenia eEurope+). Tým nechceme zaznávať aj mnohé pozitívne výsledky projektov, ktoré treba oceniť aj preto, že vznikali v takýchto chaotických podmienkach.
Situáciu, v ktorej sme sa ocitli, treba považovať za vážnu. Preto treba pristúpiť k systémovým riešeniam a vyhnúť sa možným lobistickým tlakom. Rovnako nemožno pristúpiť na „zjednodušovanie“ problémov vypichnutím jedného (i keď mediálneho) pôsobivého čiastkového problému, napr.
•	spájať penetráciu internetu len s liberalizáciou telekomunikácií (a zlacnením prístupu na internet), keď nemenej dôležitými faktormi v tomto smere sú nedostatočný informatický obsah, resp. nedostatočná úroveň vzdelania,
•	spájať vzdelávanie iba s projektom Infovek, keď nemenej dôležitými problémami sú v súčasnosti stav vysokoškolského a celoživotného vzdelávania,
•	spájať informatizáciu verejnej správy len s vytvorením portálu verejnej správy atď.

Stručné zhrnutie navrhovaných opatrení, ktoré by sa mali realizovať prakticky okamžite po schválení stratégie:
•	 predložiť vláde SR na schválenie  
-	návrh spôsobu konštituovania Národnej agentúry pre informatizáciu spoločnosti a návrh jej štatútu,  
-	návrh spôsobu konštituovania Rady vlády SR pre informatizáciu spoločnosti a návrh jej štatútu,
•	predložiť vláde SR na schválenie návrh programu informatizácie na r. 2003  
-	zoznam projektov a úloh, ktoré sa plánujú riešiť v r. 2003 (pokračujúce i začínajúce projekty),
-	návrh rozpočtu programu a foriem financovania projektov a úloh programu na r. 2003 v štruktúre, ktorú vyžadujú zásady programového financovania,
•	rozhodnutie vlády SR vytvoriť a prevádzkovať jedinú dátovú sieť verejnej správy.
V budúcich obdobiach bude MDPT SR predkladať vláde SR na schválenie po prerokovaní v Rade vlády pre informatizáciu spoločnosti,
•	návrh programu informatizácie na nasledujúci rok (schválenie programu musí predchádzať schváleniu rozpočtu) obsahujúci
-	zoznam projektov a úloh, ktoré sa plánujú riešiť v danom roku (pokračujúce i začínajúce projekty),
-	návrh rozpočtu programu a foriem financovania projektov a úloh programu v štruktúre, ktorú vyžadujú zásady programového financovania,
•	pravidelné situačné správy (odporúčame polročnú periodicitu) o stave a problémoch riešenia programu informatizácie.
“Stratégiu informatizácie spoločnosti v SR” treba považovať za otvorený dokument, ktorý sa bude pravidelne revidovať najmä v závislosti od hodnotenia procesu informatizácie a pokroku vo vývoji IKT. Za jednu z kľúčových úloh MDPT SR pre informatizáciu považujeme pravidelné prehodnocovanie priorít a strategických cieľov a pravidelné hodnotenie realizácie stratégie informatizácie (odporúčame dvojročnú periodicitu), na ktorých základe sa budú predkladať návrhy na revíziu stratégie (zmeny priorít, revíziu portfólia úloh a projektov atď.).