Správa o plnení úloh vyplývajúcich zo Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006

	Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 11. apríla 2001 uznesením č. 310/2001 vzala na vedomie Stratégiu rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006. Prijatím tohto strednodobého programového dokumentu  sa odstránila absencia základného programového dokumentu v oblasti knižničného systému a bola deklarovaná štátna knižničná politika a stanovené strategické ciele a úlohy knižničného systému Slovenskej republiky v etape budovania informačnej spoločnosti. Jeho cieľom bolo a je prioritne nasmerovať ľudské a materiálne zdroje, odborné procesy a technológie na uspokojovanie potrieb používateľov knižnično-informačných služieb s cieľom  dosiahnuť:
-	uspokojovanie kultúrnych, informačných, vzdelávacích a vedeckovýskumných potrieb používateľov a rozvoj knižnično-informačných služieb, 
-	ochranu a záchranu kultúrneho dedičstva a národného písomníctva.
	Stratégia obsahuje priority a ciele, ktoré sa konkretizujú v jednotlivých vecných a čiastkových úlohách. Ich naplnenie vzhľadom na veľmi široký záber vychádzajúci nielen z rozličných typov knižníc rôznych rezortov, ale predovšetkým z rôznorodosti záujmov a potrieb ich používateľov možno dosiahnuť len spoločným postupom orgánov verejnej správy – štátu i samosprávy, vzdelávacej, akademickej a výskumnej obce, informačného priemyslu, finančného kapitálu a širokej verejnosti. Knižnice nie sú a nemôžu byť rezortnou záležitosťou, a preto sa ministerstvo kultúry snažilo, aby sa vláda knižnicami zaoberala tak, že sa ciele budúceho rozvoja knižničného systému stanú záväznými nielen pre knihovníkov a knižnice, ale aj pre ich zriaďovateľov. 	Úspešná realizácia stratégie závisí od stanovenia taktiky a činností, prostredníctvom ktorých sa vytýčené ciele majú dosiahnuť v určenom čase, aj od operatívneho riešenia konkrétnych priamych problémov.

	Stratégia rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006 stanovila týchto 8 strategických úloh:
1.	Informatizácia a internetizácia knižníc.
2.	Zabezpečenie informačných zdrojov pre knižnice.
3.	Knižnično-informačné služby znevýhodneným používateľom.
4.	Program záchrany, stabilizácie a konzervácie tradičných nosičov informácií v SR.
5.	Ochrana a sprístupňovanie knižničného fondu.
6.	Vzdelávanie zamestnancov knižníc a rozvoj ľudských zdrojov.
7.	Výstavba a rekonštrukcia budov knižníc.
8.	Informačná výchova a vzdelávanie detí a mládeže.

Jednotlivé úlohy strategického plánu sa postupne rozpracúvajú tak, aby sa pracovné kapacity a disponibilné finančné zdroje mohli koncentrovať na plnenie dohodnutých prioritných úloh. Koordináciou úloh bol poverený minister kultúry. Pre rezorty kultúry, školstva, zdravotníctva, vnútra, práce, sociálnych vecí a rodiny, vedúcemu Úradu vlády SR a prednostom krajských úradov boli uznesením vlády č. 310/2001 stanovené konkrétne úlohy. Na zabezpečenie dôslednejšieho napĺňania stratégie sa vydalo odporúčanie aj starostom obcí, primátorom miest a predsedovi SAV. Pre rezort financií sa stanovila úloha zohľadňovať pri spracúvaní návrhov rozpočtov na roky 2002 až 2006 požiadavky rezortov podľa zdrojových možností štátneho rozpočtu.  Práve nedostatok finančných prostriedkov neumožňuje zriaďovateľom plniť strategické úlohy a bráni v napĺňaní základných cieľov a zámerov stratégie.  
Stanovené strategické úlohy a ciele sa realizujú v rámci knižničného systému Slovenskej republiky, ktorý tvorí do 9 000 knižníc v pôsobnosti rôznych zriaďovateľov. Patrí sem:
1 národná knižnica SR – Slovenská národná knižnica (v zriaďovateľskej pôsobnosti MK SR),
11 vedeckých knižníc (v zriaďovateľskej pôsobnosti ÚOŠS, SAV a univerzít),
2 690 verejných knižníc (v zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC, miest a obcí),
377 špeciálnych knižníc (v zriaďovateľskej pôsobnosti MK SR, NR SR, miest a iných právnických osôb),
31 akademických knižníc (v zriaďovateľskej pôsobností vysokých škôl a fakúlt),
5 775 školských knižníc (v zriaďovateľskej pôsobnosti základných a stredných škôl).

	Od prijatia stratégie nastali zmeny v zriaďovateľskej pôsobnosti knižníc – zriaďovateľská funkcia voči štátnym vedeckým knižniciam prešla na MK SR a  zriaďovateľská funkcia voči verejným krajským štátnym knižniciam a regionálnym knižniciam prešla z krajských úradov na samosprávne kraje v zmysle decentralizácie štátnej správy. Je potešujúce, že samosprávne kraje sa prihlásili k napĺňaniu Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006 a v rámci svojich možností sa snažia napĺňať stanovené zámery.
	Ministerstvo kultúry SR spracovalo správu o plnení na základe podkladov poskytnutých od jednotlivých gestorov a sumarizuje stav, aký sa dosiahol od schválenia stratégie do roku 2003. 

Odpočet úloh:

1.	Informatizácia a internetizácia knižníc
Stručná charakteristika úlohy: Predpokladom integrácie knižničného systému SR do európskeho kultúrneho a informačného prostredia je informatizácia a internetizácia knižníc. Na to je potrebné:
-	vytvoriť finančné zdroje na  internetizáciu a informatizáciu knižníc, 
-	vypracovať a realizovať komplexný Program elektronizácie knižníc ako súčasť rozvoja informačných sietí v Slovenskej republike, 
-	pripojiť knižnice na internet prostredníctvom sietí GOVNET a SANET,
-	vybudovať verejne prístupné internetové pracoviská umožňujúce slobodný a lacný prístup všetkým demografickým skupinám občanov k informáciám vrátane informácií poskytovaných v súlade so zákonom o slobodnom prístupe k informáciám,
-	podporovať projekty na dobudovanie integrovaného knižnično-informačného systému SR orientovaného na tvorbu a využívanie súborných katalógov, súborov autorít, on-line prístupu do súborných a lokálnych katalógov a ďalších služieb verejnosti s dôležitou požiadavkou kompatibility systému a využívania medzinárodných štandardov a protokolov.

Plnenie: Základným prostriedkom na odstránenie dlhodobého nedostatku informačných zdrojov pre používateľov, ale aj duplicitného výkonu knižničných činností má byť dôsledná internetizácia knižníc a ich komplexná informatizácia, ktorá by cez realizáciu jednotlivých etáp mala postupne dospieť až k digitalizácií informačných prameňov a k sieťovému využívaniu plných textov. Z tohto dôvodu bola do uznesenia stratégie zaradená aj úloha zabezpečiť výhodné pevné pripojenie knižníc financovaných z verejných zdrojov na internet prostredníctvom vládnej dátovej siete GOVNET až po úroveň mestských a obecných knižníc s profesionálnym pracovníkom s termínom ukončenia 31. 12. 2004. V dôsledku problémov, ktoré sprevádzali zabezpečenie siete GOVNET, bolo do tejto siete zapojených iba 6 knižníc: Univerzitná knižnica v Bratislave, Slovenská lekárska knižnica v Bratislave, Slovenská národná knižnica v Martine, Štátne vedecké knižnice v Banskej Bystrici, Košiciach a Prešove. Pripájanie ostatných knižníc je podmienené vyčlenením ďalších finančných prostriedkov. Vzhľadom na existujúcu infraštruktúru v prípade viacerých knižníc bude vhodnejšie realizovať ich pripojenie prostredníctvom siete SANET, resp. SANET II. MK SR pripravuje rokovanie so SANET-om o možnosti uzatvorenia rámcovej zmluvy o podmienkach pripojenia knižníc do tejto vysokorýchlostnej siete a uzatvorenie zmluvy o diele vzhľadom na umožnenie prístupu a využívanie siete. Sieť SANET v súčasnosti využívajú Slovenská národná knižnica, vybrané vedecké a predovšetkým akademické knižnice. 
Neplnenie úlohy týkajúcej sa cenovo výhodného pevného pripojenia knižníc na internet spôsobilo, že najmä verejné knižnice museli využiť cenovo nevýhodné mikrovlnné pripojenia, pripojenia prostredníctvom ISDN, dial–up a pod. za trhové ceny. Podobne z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov zaostáva aj informatizácia knižníc – komplexné vybavenie knižníc kvalitným počítačovým vybavením. 
	Súčasťou tejto úlohy bolo v spolupráci s MŠ SR vypracovať komplexný Program elektronizácie knižníc a predložiť ho na rokovanie vlády. Program vláda schválila uznesením č. 801/2002. Jeho realizácia má zabezpečiť zlepšenie knižnično-informačných služieb na báze informačných a komunikačných technológií v európskej informačnej spoločnosti a zároveň umožní efektívne prezentovať prejavy kultúrnej identity Slovenska v globálnom prostredí. Realizáciou programu v knižniciach bolo poverených 16 gestorov. Neplnenie programu najmä vo verejných knižniciach spôsobuje nedostatok finančných prostriedkov. Kladne hodnotíme prístup Banskobystrického, Košického a Žilinského samosprávneho kraja, ako aj SAV, ktoré v rámci finančných možností vyčlenili finančné prostriedky na realizáciu projektu. Akékoľvek meškanie v budúcnosti spôsobí nárast celkových nákladov.  Ďalšie úlohy z Programu elektronizácie knižníc v SR – vypracovanie typového projektu elektronizácie malej knižnice a projekt virtuálnej knižnice Slovenska VIKS budú verejnosti prezentované v stanovenom termíne 31. 12. 2003. 
Úlohou zabezpečiť obstaranie, inštaláciu a prevádzku jednotného knižničného softvéru pre knižnice v SR bola poverená Slovenská národná knižnica v Martine. MK SR na to vyčlení celkovo 20,8 mil. Sk.  Národná knižnica v roku 2003 vyhlásila výberové konanie na obstaranie spoločného knižnično-informačného systému (tzv. projekt KIS3G) a v súčasnosti prebieha rokovacie konanie s prihláseným účastníkom. Obstaranie a inštalácia tohto systému umožní knižniciam znížiť náklady na prevádzku v súčasnosti využívaných systémov a zjednotí jednotlivé knižnično-informačné činnosti na jednej softvérovej báze. K júlu 2003 bolo do projektu do KIS3G prihlásených celkovo 40 vedeckých, akademických, verejných a špeciálnych knižníc. 
V súčasnosti knižnice využívajú knižničné softvéry dostupné na trhu (Rapid Library, VTLS, Aleph, Smartlib a pod.) a sústreďujú sa predovšetkým na automatizáciu vnútorných procesov knižnice a na zvýšenie efektívnosti knižničných činností.
	Základnou prioritou  budovania integrovaného knižnično-informačného systému Slovenskej republiky je tvorba a využívanie súborných katalógov. 
	Slovenská národná knižnica je gestor súborného katalógu monografií – neperiodík (ďalej „SKM-N“), súborov autorít, národného bibliografického  systému a súčasnej i retrospektívnej Slovenskej národnej bibliografie. Na účely spolupráce pri tvorbe SKM-N bol inštalovaný klient Aleph 500 v týchto knižniciach: Slovenská ekonomická knižnica Ekonomickej univerzity v Bratislave, Slovenská lekárska knižnica v Bratislave, Slovenská poľnohospodárska knižnica pri SPU v Nitre, Štátna vedecká knižnica v Košiciach, Technická univerzita v Košiciach, Univerzitná knižnica v Bratislave, Ústredná knižnica SAV v Bratislave, Univerzitná knižnica Univerzity P. J. Šafárika v Košiciach. SKM-N bol uvedený do prevádzky 17. 6. 2002. Pri jeho budovaní sa kládol  a kladie dôraz na on line kooperatívnu katalogizáciu. V začiatkoch prevádzky SKM-N kooperovali štyri knižnice, k 30. 11. 2003 on line kooperatívne katalogizuje desať knižníc, pripravuje sa jedenásta.
On line vytvorené záznamy v SKN k 30.11.2003:
Názov kooperujúcej inštitúcie (knižnice)	Počet záznamov	
Slovenská národná knižnica, Martin	8024	
Univerzitná knižnica v Bratislave	36	
Slovenská lekárska knižnica, Bratislava	415	
Štátna vedecká knižnica v Košiciach	3022	
Univerzitná knižnica UPJŠ, Košice	586	
Slovenská ekonomická knižnica EU, Bratislava	49	
Ústredná knižnica SAV, Bratislava	3914	
Slovenská poľnohospodárska knižnica, Nitra	330	
Univerzitná knižnica PU v Prešove	682	
Univerzitná knižnica TU v Košiciach	229	
Spolu:	17287	
	Do SKM-N bolo off line pridaných 100 267 záznamov v rámci I. etapy retrospektívnej konverzie. Celkovo sa k 30. 11. 2003 nachádza v súbornom katalógu 117 554 záznamov. Predpokladá sa, že do konca roku 2003 pribudne ďalších 112 000 záznamov v dávkovom režime a niekoľko sto záznamov v režime on line. S implementáciou súborného katalógu úzko súvisia aj súbory autorít. Pri práci v režime on line sú k dispozícii Menné autority (26 500 záznamov) a aktuálny tezaurus MESH (509 365 záznamov). Menné autority a tezaurus MESH sa využívajú aj pri budovaní Súborného katalógu knižníc SR – články, ktorý obsahuje 206 700 záznamov (od r. 1998). 
Súborný katalóg periodík (ďalej „SKP“) v zmysle predloženej stratégie gestoruje Univerzitná knižnica v Bratislave. SKP bol ukončený podľa harmonogramu prác. Prevádzka prebiehala  v prostredí systému ALEPH 500 verzia 14. 2. Úspešne sa začala  prvá etapa kooperatívnej katalogizácie zo strany veľkých vedeckých a akademických knižníc SR, overil sa replikačný  mechanizmus v prostredí rôznych systémov, ktoré knižnice využívajú (ALEPH, Rapid Library a i). V máji 2003 bola Univerzitnej knižnici v Bratislave udelená cena konferencie  INFORUM 2003 v Prahe za projekt súborného katalógu   periodík. Cena INFORUM sa udeľuje za významné knižničné a informačné aktivity a činy  v Čechách a na Slovensku.
Súborný katalóg periodík – údaje k 30. novembru 2003
Údaj	Počet	Percentuálne 
vyjadrenie	
Počet záznamov v SKP 	40 470	100%	
Ročný prírastok nových záznamov za  r. 2003	  2 200	    5,4%	
Počet záznamov domácich periodík 	  7 750	  19,2%	
Počet záznamov českých periodík	  3 033	    7,5%	
Počet ostatných zahraničných periodík	29 687	  73,3%	
Počet záznamov obsahujúcich ISSN	29 525	  73%	
Použité pravidlá katalogizácie	AACR2	  -	
Použitý výmenný bibliografický formát	UNIMARC	  -	
Použitý automatizovaný systém	ALEPH 500	  - 	
Príručky pre spolupracujúce knižnice – r. 2003	         1	  -	
Školenia pre spolupracujúce knižnice – r. 2003	         2 	  -	
Počet knižníc participujúcich na SKP
vedecké knižnice
akademické knižnice, ktoré plnia funkciu vedeckej knižnice
akademické knižnice 
krajské knižnice
okresné knižnice
mestské knižnice
špecializované knižnice	     201    
         8 
         3
      
       26
         8
       11
       16 
      129         	  -  	
Údaje za tieto knižnice spracúvala centrálna redakcia SKP, ktorá postupne  zabezpečuje aj retrospektívne spracovanie údajov, redigovanie záznamov, metodické usmerňovanie práce knižníc v SKP, dodržiavanie platných noriem, školenia, prípravu príručiek. Pracuje v úzkej väzbe na systém národnej agentúry ISSN. Pripravuje aj prechod na nový výmenný formát MARC21 a vykonáva celoštátnu funkciu siglovacej agentúry pre súborný katalóg knižníc SR, aktualizuje a sprístupňuje adresár knižníc SR. Súborný katalóg periodík spolu s adresárom knižníc je používateľom prístupný na internetovej  stránke http//skp.ulib.sk.
Projekt retrokonverzie a konverzie bibliografických databáz a knižničných katalógov organizuje a koordinuje Slovenská národná knižnica od roku 1996.  Uskutočňuje sa prostredníctvom viacerých etáp, ktoré prebiehajú súbežne. Dve etapy možno označiť za zavŕšené: I. etapa predstavuje elektronický prepis Slovenskej národnej bibliografie – knihy za roky 1901 – 1975 v celkovom rozsahu 100 261 záznamov. Implementácia tohto masívu na CD-ROM znamená, že Slovenská národná bibliografia – knihy 20. storočia je v úplnosti dostupná v elektronickej forme. Súbežne sa dáta I. etapy retrokonverzie stávajú súčasťou Súborného katalógu knižníc Slovenskej republiky. II. etapa predstavuje elektronický prepis inkunábul a tlačí 16. storočia zachovaných na území Slovenska, ako aj bibliografie slovacikálnych tlačí do roku 1700 v celkovom rozsahu 12 000 bibliografických a katalogizačných záznamov. Aj tieto dáta sú implementované do Slovenskej národnej bibliografie a budú dostupné i v súbornom katalógu. Slovenská národná knižnica rozpracovala i ďalšie etapy národného programu retrokonverzie a konverzie bibliografických databáz  s výhľadom až do roku 2010.

2.	Zabezpečenie informačných zdrojov pre knižnice
Stručná charakteristika úlohy: Zabezpečenie informačných zdrojov knižníc je prioritnou strategickou úlohou knihovníctva, pri  ktorej je potrebné:
-	zvýšiť objem finančných prostriedkov na doplňovanie knižničných fondov vrátane finančných a účelovo vyčleniť v jednotlivých rezortoch finančné prostriedky na nákup literatúry,
-	iniciovať vytváranie konzorcií na nákup a využívanie informačných zdrojov,
-	posilniť nákup elektronických dokumentov do fondov knižníc formou  celonárodných licencií a tak zabezpečiť  ich dostupnosť v maximálnej možnej miere pri minimalizácii nákladov,
-	vytvoriť podmienky pre elektronické sprístupňovanie úplných textov dokumentov (document delivery) v slovenských knižniciach, a to nielen pasívne, ale aj aktívne. 

Plnenie: Systematické budovanie knižničného fondu je jednou zo základných úloh 
knižníc. Pravidelné štatistické zisťovania dokazujú neustály pokles v oblasti doplňovania knižničného fondu. Neustále sa znižujúce finančné prostriedky a kritická situácia v akvizičnej činnosti nielen knižníc spôsobili, že MK SR predložilo na rokovanie vlády samostatný materiál Analýza akvizičnej činnosti v oblasti múzeí, galérií a knižníc. Z toho dôvodu neuvádzame v odpočte podrobnosti o zabezpeční informačných zdrojov pre knižnice.
Slovenská národná knižnica je koordinátorom programu eIFL (Electronic Information For Libraries) – elektronické informácie pre knižnice a vystupuje ako koordinátor za Slovenskú republiku v rámci medzinárodného konzorcia eIFL.net, ktoré sa zaoberá zabezpečením ekonomicky výhodného prístupu do elektronických databáz potrebných z oblastí spoločenských, humanitných vied, vedy, techniky a medicíny pre 42 krajín v období ekonomického prechodu. Národná licencia na databázy EBSCO v rámci projektu eIFL bola v roku 2000 a od roku 2002 hradená Slovenskou národnou knižnicou. V rámci viacnárodného konzorcia eIFL.net Slovenská národná knižnica zabezpečuje prístup do 10 databáz článkov EBSCO Publishing zo spoločenských a humanitných vied, vedy, techniky a medicíny, s prístupom do úplných textov článkov a uhradila cenu národnej licencie pre vstup všetkých slovenských knižníc do databáz na roky 2002 a 2003. Prístup k týmto databázam je prvou národnou licenciou, kde všetky knižnice môžu bezplatne a neobmedzene využívať informácie z prístupných databáz. Služba je veľmi obľúbená a využívanie týchto databáz sa neustále zvyšuje. Knižnice majú k dispozícii tento zdroj neustále od začiatku projektu v r. 2000 a ich používatelia sú veľmi spokojní, pretože majú priamy prístup k obrovskému množstvu článkov z vyše 6 000 časopisov z celého sveta. Ekonomicky je prístup do EBSCO databáz veľmi výhodný v porovnaní s doteraz využívanými inými službami ako je Jason (150-300,- Sk za 1 článok), DBV (3-4,- eurá za 1 článok), SUBITO (3,- eurá za 1 článok). V databázach EBSCO Publishing podľa štatistiky využívania za rok 2002 cena za prístup k jednému úplnému textu (html alebo pdf) bola v roku 2002 0,845,- USD. Podľa doterajších údajov z roku 2003 sa využívanie oproti roku 2002 značne zvýšilo, takže v roku 2003 bude cena jedného úplného textu článku ešte nižšia. 
Druhou vydavateľskou databázou, ku ktorej majú knižnice prístup v národnej licencii je American Physical Society. Národnú licenciu pre túto databázu článkov z oblasti fyziky hradí pre slovenské knižnice Ústredná knižnica Slovenskej akadémie vied. 
Do projektu elektronické informácie pre knižnice je zaregistrovaných 125 slovenských knižníc, ktoré využívajú túto službu online prístupom cez internet, prípadne, ak nemajú vhodný prístup na internet, dostávajú dvakrát ročne CD-ROM/DVD s databázami. Knižnice, ktoré využívajú prístup, patria do rezortov ministerstva kultúry, školstva, zdravotníctva, hospodárstva, financií, vnútra a v ďalšom období plánujú prístup rozšíriť na orgány štátnej správy. Databázy využívajú okrem verejných, vedeckých, akademických, lekárskych a iných špeciálnych knižníc aj knižnice Národnej banky Slovenska, ministerstva zahraničných vecí, financií, Slovenská akadémia vied,  Národné informačné centrum hasičského a záchranného zboru Ministerstva vnútra SR a iní. 

3.	Knižnično-informačné služby znevýhodneným používateľom
Stručná charakteristika úlohy: Prioritným zámerom je odstraňovať informačné bariéry a sprístupňovať knižničné a informačné služby  zdravotne postihnutým, ale aj inak znevýhodneným občanom. Znevýhodnenie sa môže dotýkať aj sociálne slabších skupín obyvateľstva, národnostných menšín a etnických skupín. Dôležitou súčasťou úlohy je: profilácia knižničného fondu s ohľadom na zdravotné postihnutie, modernizácia nosičov technológií, realizácia Programu dostupnosti knižnično-informačných služieb pre používateľov so zdravotným postihnutím a Národného programu rozvoja životných podmienok pre zdravotne postihnuté osoby.  

	Plnenie: Nezastupiteľnú úlohu pri odstraňovaní informačných bariér a sprístupňovaní knižničných a informačných služieb zrakovo postihnutým občanom vykonáva Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči. Jej hlavným poslaním je celoštátna pôsobnosť v oblasti šírenia informácií nevidiacim a slabozrakým občanom SR s cieľom zabezpečiť ich kultúrne potreby, záujem o vzdelávanie a uľahčiť ich pracovné a spoločenské uplatnenie prostredníctvom komplexných knižnično-informačných služieb, vrátane spracovania, výroby, vydania, distribúcie a požičiavania dokumentov – periodických aj neperiodických – vo formách prístupných vnímaniu nevidiacich a slabozrakých používateľov (Braillovo písmo, tlač so zväčšeným typom čiernotlačového písma, zvukové nahrávky, digitalizácia textov a reliéfna grafika). Knižnica je v oblasti technického a technologického zariadenia jednou z najlepšie vybavených v strednej Európe (tlačiareň BRAILLO, INDEX Everest, špičkové technické vybavenie zvukových štúdií na základe japonského grantu a pod.). Knižnica rozšírila klasické nosiče o elektronické médiá – diskety, CD ROM vo formáte DAISY, zasielanie dokumentov e-mailom. Počas rokov 2001 – 2003 im bolo zo strany MK SR účelovo poskytnutých 655 tis. Sk na výrobu 4 titulov časopisov v Braillovom písme a 726 tis. Sk na výrobu 7 titulov zvukových časopisov. Na základe Dohody o poskytovaní knižničných služieb knižnica spolupracuje s 25 regionálnymi knižnicami pri pravidelnej obmene súborov zvukových kníh. V oddeleniach pre nevidiacich a slabozrakých občanov vo verejných knižniciach evidujú približne 1900 používateľov, ročne knižniciam dodajú 8300 knižničných jednotiek a zrealizujú vyše 20 000 výpožičiek. 
Na základe úlohy z Národného programu rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím v roku 2002 MK SR predložilo a Rada vlády pre problematiku občanov so zdravotným postihnutím schválila Projekt na vybudovanie systému zabezpečujúceho prístup zrakovo postihnutých občanov k tlačeným informáciám.
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v rámci podpory činnosti občianskych združení poskytlo v roku 2003 finančné prostriedky na vydávanie špecifických časopisov s cieľom zmierniť informačné bariéry a sprístupniť informačné služby pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím a pre starších občanov. Celkovo poskytlo 1 985 000,- Sk pre:
INFO CF (Klub cystickej fibrózy)                                                               	  35 000,-
TRETÍ VEK (Jednota dôchodcov)                                                             	250 000,-
SLOVENSKÝ GONG (Slovenský zväz sluchovo postihnutých) 		200 000,-
SLOVILCO (Slov. združenie stomikov) 					  50 000,-
INFORMÁCIE (Združenie na pomoc ľuďom s mentálnym postihnutím)	150 000,-
OZVENA (Organizácia muskulárnych dystrofikov)				100 000,-
NÁDEJ (Slovenský zväz sclerosis multiplex)				100 000,-
VOZÍČKÁR (Slovenský zväz telesne postihnutých)			  50 000,-
TP+TP 2003 (Slovenský zväz telesne postihnutých)			  50 000,-
ČASOPISY PRE NEVIDIACICH A SLABOZRAKÝCH 
(Únia nevidiacich a slabozrakých Slovenska)				500 000,-
HUMANITA (Slovenská humanitná rada)					500 000,-
Uvedené finančné prostriedky si MPSVR SR uplatnilo spolu s ostatnými finančnými prostriedkami 	na dotácie občianskym združeniam v rámci požiadavky zo zdrojov štátneho rozpočtu na rok 2003.
	Výsledkom priamej spolupráce knižníc s občianskymi združeniami zdravotne postihnutých občanov, špeciálnymi školami a pod. sú špecializované podujatia napr. pre sluchovo postihnutých vo Verejnej knižnici M. Rešetku v Trenčíne, akcie pre zverencov Centra sociálnej pomoci v Hornonitrianskej knižnici v Prievidzi, realizovaný projekt herne pre postihnuté deti v Tekovskej knižnici v Leviciach, ktorého hlavnou úlohou je rozvíjanie kontaktu postihnutých detí so zdravými, množstvo aktivít pre deti v Mestskej knižnici v Piešťanoch a v Knižnici pre deti a mládež v Košiciach; donáška kníh telesne postihnutým používateľom do domu a pod. 
Pri zabezpečovaní knižnično-informačných služieb pre národnostné menšiny a etnické skupiny knižnice zohľadňujú v doplňovaní knižničného fondu aj jazykové potreby týchto občanov. Za povšimnutie stoja projekty Knižnice A. Bernoláka v Nových Zámkoch, ktorými sa snažia o predstavovanie kultúr jednotlivých etník a o dialóg medzi jednotlivými etnikami v duchu tolerancie.
Sociálne slabšie skupiny obyvateľstva (deti, dôchodcovia, študujúca mládež a pod.) majú zľavnené registračné poplatky, zdravotne postihnutí občania majú väčšinou knižničné a informačné služby knižníc zadarmo. Týmto skupinám občanov je v knižniciach k dispozícii cenovo výhodný prístup k internetu, v študovniach jazyková, ekonomická a právna literatúra, periodická tlač a pod.
Tým, že knižnice nesídlia v účelových budovách, je veľkým problémom pri plnení strategickej úlohy debarierizácia priestorov knižníc. V prípade relizovaných veľkých stavieb (rekonštrukcia Univerzitnej knižnice v Bratislave, dostavba novej budovy pre CVTI SR a pod.) sú plne v intenciách európskych štandardov na debarierizáciu verejnej inštitúcie. O to viac je potešujúce, že knižnice v rámci prebiehajúcich stavebných úprav a na základe finančných možností pristupujú k debarierizovaným úpravám vstupných priestorov, priestorov knižnično-informačných služieb pre používateľov a študovní a v rámci projektov prestavieb, rekonštrukcií a pod. počítajú s takouto úpravou. 

4.	Program záchrany, stabilizácie a konzervácie tradičných nosičov informácií v SR
Stručná charakteristika úlohy: Cieľom úlohy je zachrániť kultúrne a dokumentárne dedičstvo zhmotnené v knihách, archívnych dokumentoch, umeleckých dielach a ostatných artefaktoch vyhotovených na tzv. kyslom papieri, ktorý spôsobuje ich starnutie a rozpad. Ide o knižničné a archívne dokumenty vyhotovené približne od polovice 19. storočia až po súčasnosť v rozsahu približne 4, 3 milióna kníh a asi 25 – 120 km archívnych dokumentov. 

Plnenie: Na zabezpečenie úlohy vláda SR uznesením č. 310/2001 v bode C.4. uložila ministrovi kultúry, aby v spolupráci s ministrom školstva, ministrom vnútra a predsedom  SAV vypracoval a predložil na rokovanie vlády Program záchrany, stabilizácie a konzervovania tradičných nosičov informácií v Slovenskej republiky. Program je zameraný na vytvorenie novej vlastnej  technológie záchrany a na vývoj príslušného technologického zariadenia. Materiál vláda SR prerokovala a schválila uznesením č. 766/2002 a odporučila  ministrovi školstva zaradiť tento program do tematického štátneho programu výskumu a vývoja - Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti a v jeho rámci  riešiť aj otázky financovania projektu. V zmysle Obchodného zákonníka Ministerstvo školstva SR vyhlásilo v Obchodnom vestníku MS SR č. 43/2003 obchodnú verejnú súťaž na uzatvorenie zmluvy na dodanie riešenia návrhu úlohy výskumu a vývoja „Záchrana, stabilizácia a konzervovania tradičných nosičov informácií v Slovenskej republike“ v rámci tematického okruhu 3 – Kultúrne a prírodné dedičstvo a jeho ochrana.  Predmetom úlohy výskumu a vývoja je navrhnúť optimálne technologické riešenie na záchranu historických nosičov informácií na drevitom (tzv. kyslom) papieri a navrhnúť prototyp zariadenia, ktorý má zabezpečiť podmienky na: 
-	zvyšovanie kapacity a kvality technológie ochrany a konzervovania,
-	predĺženie životnosti ohrozených papierových nosičov informácií.
Ministerstvo školstva SR v novembri 2003 vyhodnotilo obchodnú verejnú súťaž  a vybralo riešiteľa predmetnej úlohy výskumu a vývoja. Je predpoklad, že stanovené zámery a úlohy sa zabezpečia aj keď s určitým časovým posunom oproti pôvodným zámerom a predpokladom, vzhľadom na to, že až v závere roka 2003 bol schválený riešiteľ úlohy.

5.	Ochrana a sprístupňovanie knižničného fondu
Stručná charakteristika úlohy: Strategickým zámerom je zabezpečiť trvalé uchovanie a sprístupňovanie všetkých druhov a typov knižničných dokumentov. Prvoradú pozornosť treba venovať domácej produkcii dokumentov a umožniť ich využívanie súčasnej a budúcim generáciám. 
Prioritne je potrebné sa venovať:
-	správe a ochrane historických knižničných dokumentov a fondov (vrátane pasportizácie, výskumu dejín knižníc a knižnej kultúry aj so zameraním na fondy vyvezené zo Slovenska, mikrofilmovania a digitalizácie),
-	ochrane periodických publikácií (Projekt národného programu ochranného mikrofilmovania periodík v SR),
-	fyzickej ochrane knižničných dokumentov, ktoré sa sprístupňujú verejnosti.

Plnenie: Podľa zákona č. 183/2000 Z. z. o knižniciach Ministerstvo kultúry SR postupne realizovalo zabezpečenie právnej ochrany vzácnych rukopisov, starých tlačí a vzácnych slovacikalných dokumentov, ako aj významných starých knižničných fondov prostredníctvom ich vyhlasovania za historické knižničné dokumenty a historické knižničné fondy. Ministerstvo kultúry SR vyhlásilo 11 knižničných fondov (4563 knižničných dokumentov) za historický knižničný fond a 102 jednotlivín (knižničných dokumentov) za historický knižničný dokument.
V rokoch 2001 – 2003 boli za historické knižničné dokumenty a historické knižničné fondy vyhlásené nasledovné zbierky:
•	Osobné knižnice Martina Hamuljaka, Františka Berchtolda, Karola Rimelyho, Michala Rešetku, Adama Chalupku, Ľudovíta Štúra;
•	Dokumenty - 17. storočia Cirkevnoarcheologického múzea v Nižnej Myšli; tlače 16. a 17. storočia Trenčianskeho múzea v Trenčíne; rukopisy, prvotlače a tlače 16. storočia Lyceálnej knižnice v Bratislave; prvotlače Štátnej vedeckej knižnice v Košiciach; tlače 16. storočia Slovenskej pedagogickej knižnice v Bratislave; zbierka prvotlačí piaristických knižníc; zbierka prvotlačí SNK;
•	Jednotliviny – Bardejovský katechizmus, prvotlač Lesníckej a drevárskej knižnice pri Technickej univerzite vo Zvolene.
Národná knižnica v oblasti pasportizácie historických knižničných dokumentov a fondov zrealizovala:
•	elektronický pasportizačný formulár a vytvorila pasportizačné databázy;
•	analýzu a vyhodnotenie pasportizačných záznamov z rokov 1986 – 1987;
•	pasportizačné analýzy farských knižníc v dekanátoch Martin a Turčianske Teplice,
•	orientačné dotazníkové pasportizácie v prostredí slovenských múzeí, 
•	pasportizačné analýzy farských knižníc v Banskobystrickej diecéze, v Trenčianskom kraji (farské a múzejné knižnice), v Spišskej diecéze (Dolnokubínsky a Popradský dekanát).
Všetky informácie o obsahu, rozsahu a stave historických dokumentov a fondov sú archivované v elektronickej podobe a slúžia v prvom rade ako podklady pre proces vyhlasovania zbierok a jednotlivín za historické knižničné dokumenty alebo fondy.
Medzi priority tejto oblasti patrí i program Výskumu dejín knižnej kultúry na Slovensku prepojený s plnením Programu slovenskej národnej retrospektívnej bibliografie. Ide o výskumnú úlohu s dosahom na tvorbu bibliografických a katalogizačných databáz s generálnym zameraním na veľké historiografické syntézy v oblasti dejín slovenského kníhtlačiarstva, vydavateľskej činnosti, knižného trhu, cenzúry, dejín knižníc, knihovníctva, bibliografie a ďalších oblastí knižnej kultúry. Slovenská národná knižnica túto rozsiahlu a dlhodobo kontinuálnu úlohu realizuje s pozitívnymi čiastkovými výstupmi.
Gestorom Národného program ochranného mikrofilmovania periodík v Slovenskej republike je Slovenská národná knižnica v Martine, pričom na nej kooperujú aj Univerzitná knižnica v  Bratislave, Štátna vedecká knižnica Košice a Štátna vedecká knižnica B. Bystrica. Časový horizont programu je v r. 2001 – 2009. 
Program je členený na 3 etapy: 
1.	etapa: záchrana a sprístupnenie najvýznamnejších kultúrno–spoločenských a historických periodík s celoslovenskou pôsobnosťou (r. 2001 – 2004),
2.	etapa: záchrana a sprístupnenie najvýznamnejších regionálnych novín a časopisov (r. 2005 – 2007),
3.	etapa: záchrana a sprístupnenie najvýznamnejších odborných časopisov (r. 2008 – 2009).
V rámci prvej etapy Slovenská národná knižnica previedla na mikrofilm 23 periodických titulov, čo predstavuje:
•	630 ročníkov,
•	2 520  zväzkov,
•	1 580 000  strán,
•	790 000 okienok archívnych mikrofilmov,
•	790 000 okienok duplikačných mikrofilmov,
•	1 480 000 okienok pozitívnych mikrofilmov. 
V súčasnosti Slovenská národná knižnica má k dispozícii kompletný súpis archívnych a matričných mikrofilmov z knižníc kooperujúcich na programe v tlačenej a písomnej podobe.
V oblasti digitalizácie národného dokumentárneho dedičstva národná knižnica realizuje projekty Pamäť sveta a Pamäť Slovenska. V rámci Programu UNESCO Pamäť sveta bol zrealizovaný úvodný projekt digitálnej edície vzácnych stredovekých dokumentov nazvanej Memoria Slovaciae – medii aevi manuscripta a v roku 2001 vydaný CD ROM Bratislavský antifonár II. Pripravuje sa vydanie CD ROM-u Bratislavský antifonár I a Bratislavský antifonár III.
Na základe predloženého projektu záchrany a sprístupnenia dokumentov ohrozených degradáciou papiera a v súlade s programom záchrany a ochrany národného dokumentárneho dedičstva získala SNK finančné prostriedky na zakúpenie hybridnej kamery na mikrofilmovanie a digitalizáciu dokumentov v hodnote 3 500 000 Sk. Knižnica vytvorila systémové kroky k plánovaniu národnej informačnej infraštruktúry:
•	Stanovila kritériá výberu dokumentov navrhovaných na digitalizáciu vo vzťahu k fyzickému stavu, intelektuálnej hodnote a ku koncovému užívateľovi.
•	Spracovala výsledky dotazníkového prieskumu vytypovaných dokumentov na mikrofilmovanie a digitalizáciu v rámci pamäťových inštitúcií SR. 
•	Stanovila dátové formáty a popisné zdroje v jednotnom informačnom prostredí z hľadiska dlhodobej dostupnosti digitalizovaných dokumentov.
Na zabezpečenie fyzickej ochrany knižničného fondu knižnice využívajú možnosti balenia kníh do fólií, predbežnej knihárskej údržby, vytvárania primeraného skladového prostredia (teplota, vlhkosť), elektronických zabezpečovacích systémov proti krádežiam, napojenia na pulty policajnej ochrany. V praxi sú však veľké rozdiely medzi jednotlivými knižnicami. Vysoké ceny knižničných dokumentov, nedostatok zamestnancov a nevyhovujúce priestory nútia knižnice obmedzovať voľný prístup ku knižničným fondom z dôvodu zvýšenej ochrany fondov. Tento trend je však rozpore s európskou knižničnou praxou.

6.	Vzdelávanie zamestnancov knižníc a rozvoj ľudských zdrojov
Stručná charakteristika úlohy: Jedným zo základných predpokladov poskytovania kvalitných knižnično-informačných služieb je aj zabezpečenie kvalifikovaných ľudských zdrojov. Ani najmodernejšie technológie nezaručia úspech, ak nie sú pripravení kvalitní zamestnanci na ich obsluhu. Postupne treba iniciovať a finančne podporiť projekty na vybudovanie moderných školiacich stredísk zameraných predovšetkým na permanentné vzdelávanie a preškoľovanie knihovníkov v oblasti aplikácie štandardov v knižnično-informačných procesoch, nových informačných technológií a kvalifikovanej obsluhy a poradenstva pri využívaní informačných zdrojov prostredníctvom internetu. Takéto pracovisko by malo prioritne vzniknúť v Slovenskej národnej knižnici.

	Plnenie: Slovenská národná knižnica v r. 2002 vybudovala moderné školiace pracovisko vybavené modernou výpočtovou a edukačnou technikou a zrekonštruovala bývalú kinosálu na konferenčnú miestnosť s kapacitou 120 miest vybavenú taktiež modernou technikou, ktorá  slúži aj na vzdelávanie pre veľké skupiny knihovníkov z knižníc.
SNK pravidelne organizuje celoslovenské metodické porady k aktuálnym témam a problémom pre knižnice knižničného systému SR (najmä k oblasti zmenenej legislatívy, štatistike a pod). V roku 2003 zostavili Príručku pre knihovníka v malej knižnici, ktorá bude pomôckou najmä pre zamestnancov malých obecných a školských knižníc a bude distribuovaná v I. štvrťroku 2004. V odbornej činnosti školila, preškoľovala a doškoľovala zamestnancov knižníc v oblasti nových štandardov, technológií i systémov (školenia formátov UNIMARC, MARC 21; školenia pravidiel AACR2; využívanie CD ROM MDT; tvorba web stránok v knižnici; technológia súborného katalógu a pod.).
Knižnice využívali možnosti nielen interného vzdelávania zamestnancov, ale využívali aj možnosti ďalšieho vzdelávania a rekvalifikačné knihovnícke kurzy organizované doškoľovacím strediskom Centra vedecko-technických informácií SR, vysielali svojich zamestnancov na dištančné knihovnícke vzdelávanie v rámci projektu PRO LIB, využívali možnosti návštev, exkurzií a stáží v zahraničí. Knižnice s metodickou pôsobnosťou sa vo vzdelávacích aktivitách zamerali predovšetkým na vzdelávanie dobrovoľných pracovníkov obecných knižníc formou individuálnych školení, konzultácií, seminárov, tréningov, inštruktáží a pod. 
V rámci formálneho vzdelávania sa konštituoval na Žilinskej univerzite – Fakulte prírodných vied – Katedre humanitných a spoločenských vied odbor dokumentácie kultúrneho dedičstva – knižničné a informačné štúdie vo forme bakalárskeho štúdia. Štúdium sa začalo v r. 2002  a jeho absolventi by mali prispieť k zvýšeniu úrovne práce v knižniciach,  najmä na strednom Slovensku.
V súvislosti s možnosťou čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ Slovenská národná knižnica pripravuje akreditáciu svojho pracoviska a spracovanie jednotného projektu ďalšieho vzdelávania zamestnancov knižníc.

7.	Výstavba a rekonštrukcia budov knižníc
Stručná charakteristika úlohy: Strategickým zámerom je zlepšiť priestorové podmienky knižníc – ich veľkosť  a kvalitu. Z hľadiska verejných zdrojov sa v horizonte budúcich piatich rokov treba zamerať predovšetkým na  veľké investičné akcie:
-	dostavbu novostavby Centra vedecko-technických informácií Slovenskej republiky v Bratislave (CVTI SR) a vybudovanie Multifunkčného kultúrneho a knižničného centra – obnovu a revitalizáciu historických budov Univerzitnej knižnice v Bratislave (ďalej len „MKKC“),
-	zabezpečenie odťažovacieho depozitného skladu pre knižnice v Bratislave a okolí,
-	prípravu prístavby účelovej budovy Slovenskej národnej knižnice v Martine využiteľnej na potreby správy a uloženia konzervačných slovacikálnych fondov,
-	rozšírenie priestorových možností vedeckých a akademických knižníc. 
Pri ostatných knižniciach je potrebné vykonávať pravidelnú údržbu objektov, sledovať a odstraňovať havarijné stavy a prioritne riešiť nedostatok priestorov na poskytovanie služieb a uskladnenie knižničných fondov. 
Plnenie: Základným svetovým trendom v oblasti sprístupňovania knižničných fondov je ponuka knižničných fondov formou voľného výberu. Problémom priestorového umiestnenia knižníc na Slovensku je, že knižnice väčšinou nesídlia v účelových budovách, a preto musia vonkajšie aj vnútorné priestory upravovať na potreby služieb knižníc. Problémom je aj vysoká energetická náročnosť prevádzky budov, zatekanie striech, nevhodné usporiadanie priestorov neumožňujúce zriadenie centrálneho výpožičného pultu a následnú ochranu knižničného fondu, nedostupnosť väčšiny služieb pre znevýhodnených používateľov, ako aj vysoké ceny prenájmov budov na potreby knižníc. MK SR v súvislosti s prijatím stratégie a plnenia tejto úlohy listom č. MK 1837/2001-1 oslovilo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, aby pri spracúvaní Súhrnného programu verejných prác akceptovalo požiadavky na výstavbu a obnovu knižničných budov. V prílohe listu sme zaslali prehľad o navrhnutých stavbách, resp. rekonštrukciách knižničných budov, ktoré by sa mali realizovať do roku 2005. 
Knižnice z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov realizovali iba nevyhnutné opravy budov a vnútorné úpravy priestorov, mnohé knižnice riešili problémy so sťahovaním centrálnych pracovísk, ako aj skladov knižničných fondov. 
Na základe podkladov môžeme konštatovať, že za obdobie rokov 2001 – 2003 sa zrealizovali tieto aktivity:
-	účelová rekonštrukcia centrálneho objektu Žilinskej knižnice v Žiline v celkovom objeme 21,5 mil. Sk v roku 2001,
-	statické zabezpečenie a realizácia opravy striech v Kysuckej knižnici v Čadci v celkovom objeme 7,5 mil. Sk,
-	adaptácia školskej budovy na potreby Gemerskej knižnice P. Dobšinského v Rožňave v celkovom objeme 15, 526 mil. Sk,
-	rekonštrukcia a prebudovanie priestorov na účelový knižničný sklad na potreby Ústrednej knižnice SAV v celkovom objeme 1, 446 tis. Sk,
-	na potreby Slovenskej národnej knižnice: rekonštrukcia priestorov sály Zlatá niť v Slovenskej národnej knižnici v Martine na potreby Univerzálnej študovne (v celkovom objeme 1, 910 tis. Sk); rekonštrukcia a modernizácia kinosály na modernú kongresovú sálu s vybudovaním infraštruktúry na použitie moderných komunikačných technológií (celkový objem 3,699 tis. Sk); rekonštrukcia a modernizácia vzdelávacieho strediska; oprava I. budovy Matice slovenskej pre potreby Slovenskej národnej knižnice (celkový objem 4 mil. Sk),
-	komplexná rekonštrukcia budovy na Nám. Majstra Pavla v Levoči na potreby Slovenskej knižnice pre nevidiacich v Levoči v celkovom objeme 11, 050 tis. Sk,
-	v roku 2002 rekonštrukčné práce na časti „A“ podkrovia budovy Štátnej vedeckej knižnice v Banskej Bystrici a v roku 2003 pokračovali rekonštrukčné práce na časti „B“ strechy a podkrovia (rozpočet 10 mil. Sk),
-	oprava budovy Štátnej vedeckej knižnice v Prešove vo výške 200 tis. Sk,
-	oprava budovy Štátnej vedeckej knižnice v Košiciach vo výške 2,100 tis. Sk a úprava študovne (rozpočet 85 tis. Sk).
Podklady týkajúce sa dostavby CVTI SR Ministerstvo školstva SR nepredložilo, a preto nie sú súčasťou vyhodnotenia.
            Investičná akcia MKKC sa začala v roku 2001 posúdením stavebného zámeru a vypracovaním tzv. Feasibility Study, na základe ktorej sa Univerzitná knižnica v Bratislave (ďalej len „UKB“) uchádzala o úver z Rozvojovej banky Rady Európy. Vláda SR schválila projekt MKKC uznesením č. 344/2001 súhrnne vo výške 306,3 mil. Sk (štátny rozpočet  a výdavky DPH - 169, 15 mil. Sk, úver -  137,15 mil. Sk). Pôžička schválila Administratívna rada banky v dňoch 28. – 29.05.2001 a dňa 28. 12. 2001 bola podpísaná Rámcová zmluva medzi SR a Rozvojovou bankou Rady Európy o čerpaní pôžičky. Vláda SR uznesením č. 785/2002 schválila návrh na zvýšenie celkových rozpočtových nákladov stavby MKKC  o ďalších 55 mil. Sk, t. j. na sumu 361,3 mil. Sk s DPH. Zvýšenie limitu rozpočtu investorovi (UKB) umožnilo realizovať projekt v členení na tri čiastkové stavby s možnosťou ich čerpania do konca roka 2004. Nakoľko výška realizačného projektu značne prevýšila predpokladaný náklad stavby, Ministerstvo kultúry SR uložilo vypracovať dodatočný nezávislý technicko-ekonomický expertízny posudok s cieľom posúdiť opodstatnenosť zvyšovania ceny prác a objektivizovať rozsah vecného plnenia a finančných nákladov na uvedenie stavby do prevádzky. Dodatočný expertízny posudok odhadol navýšenie na sumu 135,68 mil. Sk, t. j. na celkovú sumu stavby na 496,98 mil. Sk vrátane DPH. V tejto súvislosti MK SR v decembri 2003 predložilo na rokovanie vlády  návrh na zvýšenie nákladov stavby MKKC. 
	Na záver môžeme konštatovať, že v štádiu prípravy sú už spracované projekty na stavebné úpravy ďalších knižníc. Knižnice sa pripravujú aj na možnosti čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov.

8.	Informačná výchova a vzdelávanie detí a mládeže
Stručná charakteristika úlohy: Strategickým zámerom je zabezpečiť efektívne presahy knižnično-informačného sektora do informačnej prípravy detí a mládeže pre informačnú spoločnosť, ale tiež dôsledne dbať na zvyšovanie čitateľských návykov. Nevyhnutnými krokmi, ktoré treba v knižničnej oblasti prioritne uskutočniť sú:
-	príprava textových, audiovizuálnych a elektronických pomôcok pre informačné výchovu vo vyučovaní a v knižničnej praxi,
-	príprava novelizácie smerníc o činnosti školských knižníc a projekt revitalizácie školských knižníc ZŠ a SŠ, 
-	definícia postavenia Slovenskej pedagogickej knižnice ako knižnično-informačného, metodického, vedeckovýskumného a vzdelávacieho centra siete školských knižníc,
-	podpora projektov, ktoré budú integrovať knižnično-informačné systémy do informačných systémov škôl a zabezpečiť prepojenie internetu so školskou knižnicou v rámci projektu INFOVEK.
Plnenie: Predovšetkým verejné regionálne knižnice organizujú pravidelné hodiny informačnej výchovy pre žiakov základných a stredných škôl, poprípade aj pre študentov vysokých škôl. Knižnice Žilinského samosprávneho kraja (Turčianska knižnica v Martine a Knižnica G. F. Belopotockého v Liptovskom Mikuláši) majú spracované aj vlastné metodické príručky k informačnej výchove detí a mládeže a úzko spolupracujú so základnými školami. Informačnú výchovu požívateľov formou exkurzií, špecializovaných vyučovacích hodín, seminárov a prednášok realizujú aj vedecké knižnice pre žiakov 8. a 9. ročníkov základných škôl, gymnázií a študentov vysokých škôl. Jej súčasťou sú aj akcie zamerané na výchovu používania internetu, výklad o službách a fondoch knižníc, o spôsoboch vyhľadávania, práca so sekundárnymi informačnými zdrojmi, databázami a pod.  Je smutné, že niektoré školy takúto spoluprácu odmietajú. V praxi sa osvedčili aj integrácie obecnej a školskej knižnice (napr. v okrese Dunajská Streda). 
Vláda SR uznesením č. 61/2001 v bode B. 5. k materiálu Audit knižníc a knižničných fondov ústredných orgánov štátnej správy, ktorý spracovalo a predkladalo MK SR, uložila ministrovi školstva zriadiť samostatnú Slovenskú pedagogickú knižnicu. Slovenská pedagogická knižnica v Bratislave bola zriadená ako samostatná právnická osoba k 1. 7. 2001 (dovtedy bola organizačnou zložkou Ústavu informácií a prognóz školstva) ako špecializovaná vedecká knižnica s celoslovenskou pôsobnosťou so zameraním na oblasť výchovy, vzdelávania, školstva a príbuzných vied a metodické centrum pre školské a akademické knižnice.

Záver:
Tri roky od schválenia Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva ukázali, že napriek čiastkovým pozitívam pri napĺňaní jednotlivých úloh sa nepodarilo zásadne zmeniť prístup jednotlivých gestorov a zriaďovateľov knižníc k vládou schválenému materiálu. Zámery deklarované v stratégii sa pre pretrvajúci nedostatok finančných prostriedkov nenapĺňajú, prehlbujú sa rozdiely medzi jednotlivými typmi knižníc. 
MK SR od roku 2004 spúšťa nový grantový systém  v programovom členení a jednou z jeho priorít je aj plnenie Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva. Dúfame, že ako grantový systém, tak aj možnosti čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ pozitívne ovplyvnia v ďalšom období plnenie strategických úloh v oblasti knižničného systému SR.