Správa o účasti pracovísk výskumu a vývoja Slovenskej republiky na aktivitách medzinárodných výskumných centier (CERN a SÚJV Dubna)

 
I.	I.                   Spolupráca SR s CERN /European Organization for Nuclear Research/, Ženeva, Švajčiarsko

 Slovenská republika je od roku 1993 členským štátom Európskej organizácie pre jadrový výskum CERN v Ženeve. (V poslednej dobe sa oficiálne používa pre CERN priliehavejší názov Európske laboratórium pre časticovú fyziku). Ide o vládnu medzinárodnú organizáciu, založenú v roku 1954, ktorá v súčasnosti združuje 20 európskych krajín. Predstavuje svetovú špičku v oblasti výskumu najjemnejšej štruktúry hmoty. Podľa štatútu CERN členské štáty prispievajú do rozpočtu (vyše 900 miliónov švajčiarskych frankov /MCHF/ročne) v pomere svojich národných dôchodkov. 
O CERN a jeho práve sa uskutočňujúci program LHC (Large Hadron Collider) je enormný záujem v celom svete. Na projekt LHC prispieva USA čiastkou prevyšujúcou pol miliardy USD. Významný je aj príspevok ďalších nečlenských štátov (Japonsko, Kanada, India, Čína, Rusko... ).
Slovensko dostalo pri vstupe veľmi výhodné podmienky (značne zredukovaný členský príspevok  do roku 2002 - postupný prechod k plateniu plnej výšky členského príspevku). 
V roku 2000 členský príspevok predstavoval 1 459 250 CHF, v roku 2001 je to 1 933 800 CHF. Predbežný príspevok na rok 2002 je stanovený na 2 330 850 CHF. Získanie členstva SR za výhodných podmienok bolo diplomatickým úspechom a uznaním kvality vedeckej úrovne pracovísk SR, zaoberajúcich sa fyzikou vysokých energií.
Ministerstvo školstva SR je odborným garantom členstva SR v CERN  a vykonáva koordináciu a zabezpečovanie účasti slovenských pracovísk. MŠ SR vytvorilo poradný orgán pre túto spoluprácu, ktorým je Výbor pre spoluprácu SR s CERN. Predsedom Výboru je  Prof. RNDr. Ján Pišút, DrSc.,  z Univerzity Komenského.
Z členstva vyplývajú dva základné záväzky: platiť dohodnutý členský príspevok a aktívne sa podieľať na hlavnom programe CERN (experimenty na urýchľovačoch SPS, LHC). V súčasnosti ide o experimenty na urýchľovači SPS (protónový synchrotrotrón na energiu 450 GeV) a prípravu experimentov pre v súčasnosti budovaný urýchľovací komplex LHC a to na projektoch ALICE a ATLAS. Plnenie druhej úlohy- aktívnej participácie na programe CERN vyžaduje ďalšie účelové prostriedky. Zúčastniť sa na projekte (experimente) CERN znamená prispieť k vybudovaniu potrebnej aparatúry (detektorov), podieľať sa na realizácii experimentu CERN (prevádzkové náklady, pobyty odborníkov,...), ako aj na vyhodnocovaní a analýze veľkých objemov údajov v CERN a na domácich vedeckých pracoviskách. Súčasťou týchto aktivít je aj pravidelná účasť na pracovných poradách, sympóziách a seminároch.
Dôležitou súčasťou plnohodnotného členstva v CERN je aj zastúpenie Slovenska v riadiacich orgánoch CERN. Stály predstaviteľ SR pri Organizácii Spojených národov v Ženeve bol vládou vymenovaný ex offo za politického delegáta SR v Rade CERN. V súčasnosti funkciu stáleho predstaviteľa vykonáva Kálmán Petöcz. Prof. RNDr. Ján Pišút, DrSc., bol vládou menovaný za delegáta SR v CERN za vedeckého delegáta SR v  Rade CERN a člena Výboru Rady CERN a Ing. Milan Polák, DrSc., vládou menovaný za delegáta SR vo Finančnom výbore CERN. Títo predstavitelia sa zúčastňujú pravidelných rokovaní v Ženeve, na ktorých sa rozhoduje o zásadných otázkach činnosti CERN a kde máme týmto možnosť reálne ovplyvniť túto činnosť. 
Možno konštatovať, že po prerokovaní iniciatívneho materiálu MŠ SR „Návrh na finančné zabezpečenie účasti pracovísk SR na vedeckom programe Európskej organizácie pre fyziku častíc CERN“ vo vláde dňa 18. novembra 1998, boli od roku 1999 v zmysle prijatého uznesenia vlády SR č. 791/1998 vytvorené efektívnejšie podmienky na využitie vedeckého, technického a technologického potenciálu CERN. V bode C.1. tohto uznesenia vláda ukladá ministrovi školstva  povinnosť predkladať vláde SR správy o dosiahnutých výsledkoch a prínosoch účasti pracovísk SR na vedeckom programe CERN. Vzhľadom na uvedené predkladaný materiál podáva správu za obdobie 1999-2001.    
Slovenské pracoviská sa v rokoch 1999-2001 zúčastňovali na projektoch ALICE (31 pracovníkov),  ATLAS (22 pracovníkov), W97, NA57 a NA49 (26 pracovníkov) a DELPHI (2 pracovníci). Riešitelia boli zo 4 pracovísk (Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK, Fyzikálny ústav SAV, Prírodovedecká fakulta UPJŠ,  Ústav experimentálnej fyziky SAV v Košiciach) . Projekt DELPHI skončil v roku 2000. Výsledky dosiahnuté v rokoch 1999-2000 v rámci jednotlivých experimentov ako aj prehľad o čerpaní účelovo pridelených finančných prostriedkov zo ŠR v rokoch 1999-2000, tvoria Prílohu č. 1 tejto správy.
V roku 2000 sa skončila vyše 10-ročná práca urýchľovacieho komplexu LEP. Na slávnostnom ukončení urýchľovača LEP sa zúčastnili viaceré politické osobnosti z členských krajín. Za Slovensko predniesol pozdravný prejav podpredseda vlády Ľ. Fogaš.
V roku 2000 sa uskutočnila aj návšteva ministra zahraničných vecí SR pána Eduarda Kukana v CERN, ktorá mala mimoriadne pozitívny ohlas.
 
Výsledky práce slovenských skupín v CERN sú vedením CERN vysoko oceňované. Prejavuje sa to:
•	·        Početnými publikáciami v najuznávanejších vedeckých časopisoch venujúcim sa subjadrovej fyzike. V rokoch 1999-2001 bolo publikovaných resp. odovzdaných do tlače viac ako 140 článkov v uznávaných vedeckých časopisoch. 
•	·        Vedúci veľkých kolaborácií v CERN (od 50 do 1500 pracovníkov poverujú často pracovníkov zo Slovenska, aby prezentovali výsledky dosiahnuté celou kolaboráciou na významných svetových konferenciách. Dňa 10.februára 2000 vedenie CERN usporiadalo vedecký seminár a tlačovú konferenciu k jednému  z najvýznamnejších výsledkov – objavu nového stavu látky (pravdepodobne tzv. kvarkovo-glónovej plazmy) vznikajúceho v centrálnych zrážkach ťažkých iónov. Významná časť argumentov, ktorá umožnila CERN oznámiť tento objav, bola získaná v experimentoch WA97 a NA57, v ktorých veľmi aktívne participovali skupiny fyzikov zo Slovenska.
 
Okrem zásadných prínosov pre vedecké poznanie v oblasti časticovej fyziky, súvisiacich so základnými otázkami vzniku, existencie a usporiadania vesmíru, Zeme a života, je významná aj tá skutočnosť, že členstvo SR v CERN a práca našich experimentálnych skupín v CERN má dopad na iné vedné odbory a na priemysel v SR, čím sa značná časť príspevku vracia do SR. 
 
Experimenty na LHC v oblasti protónovej fyziky začnú po dobudovaní v roku 2006, experimenty na zväzkoch ťažkých iónov olova o rok neskôr. Fyzici sa musia vyrovnať s radom nových aspektov: sú to celosvetové obrovské projekty, na každom z ktorých participuje rádovo 1000 odborníkov. Riešia sa náročné technické problémy na špičke súčasných technologických možností. Bude potrebné spracovávať a analyzovať obrovské kvantá údajov, čo bude mimoriadne náročné na rýchle počítačové siete i veľmi výkonnú výpočtovú techniku. Projekt LHC je náročnou výzvou pre fyzikov, elektronikov i programátorov. Je potešiteľné, že v tomto unikátnom medzinárodnom projekte hrajú dôstojnú úlohu slovenskí vedci. Realizácia projektu ale na druhej strane kladie zvýšené požiadavky na dlhodobé plánovanie financovania projektu zo strany členských krajín.  Ministerstvo školstva na návrh Výboru pre spoluprácu s CERN zvážilo požiadavky experimentálnych skupín, ich potenciál a navrhuje na základe vývoja situácie a nových skutočností, podstatne zvýšiť účelové financovanie práce na projektoch CERN, naplánovať a rozdeliť finančné prostriedky na roky 2002-2008. Zdôvodnenie tohto návrhu ako aj tabuľkové vyjadrenie podľa rokov na jednotlivé experimenty je obsiahnuté v časti „Návrhu na finančné zabezpečenie účasti slovenských pracovísk na vedeckom programe CERN na roky 2002-2008“ tejto správy.

Prínos spolupráce pre Slovenskú republiku. 
 
Transfer poznatkov a technológií a objednávok zo strany CERN pre odvetvia hospodárstva SR
	
	Členstvo v CERN má značný pozitívny dopad aj na vedné odbory na Slovensku, ktoré priamo neparticipujú v CERN experimentoch. Ide najmä o informačné technológie a ich transfer na Slovensko, o transfer špičkovej elektroniky, o fyziku kovov a kryogeniku. CERN je aj ideálnym miestom pre „interface“ v oblasti moderných technológií s možnosťou priameho zaučenia našich špecialistov v týchto oblastiach.
Členstvo Slovenska v CERN a práca našich experimentálnych skupín v CERN zvyšuje aj možnosti našich podnikov na získanie objednávok z CERN. Od roku 1997 do konca roku 1999 objednávky pre podniky zo Slovenska v súvislosti s experimentmi v CERN predstavovali  hodnotu 650 000 USD, čo v prepočte je cca 28 615 840 Sk. Výrazný posuv nastáva v roku 2000. V Dubnici nad Váhom sa začali zhotovovať platne pre hadrónový kalorimeter pre experiment ATLAS, na ktorom sa podieľajú pracoviská ÚEF SAV v Košiciach, FMFI UK v Bratislave, CERN a SÚJV Dubna. Prostriedky na objednávky pre slovenské podniky v roku 2000 sú podrobne uvedené v materiále CERN „CERN/FC/4410 v Tabuľke I. 
 
Objednávky z CERN pre Slovensko sú tu rozčlenené nasledovne:
Electrical engineering                                                                                            13 725 CHF
Mechanical structures-supplies and manufacturing techniques                              3 896 CHF
Vacuum and low temperature technology                                                        1 212 750 CHF
Design studies, miscellaneous supplies                                                                 33 000 CHF
Total                                                                                                                  1 263 371 CHF
Pri kurze 1 CHF = 29 Sk je to                                                                         36 637 759 Sk
V tabuľke sa uvádza aj hodnota koeficientu „Industrial return“ (návratnosť do priemyslu) , ktorá je definovaná ako podiel percenta objednávok pre daný členský štát (vzhľadom na celkovú hodnotu objednávok z CERN) a percenta príspevku daného členského štátu do rozpočtu CERN na dané obdobie. Za rok 2000 mal tento koeficient najvyššiu hodnotu pre Švajčiarsko  2.76 a druhú najvyššiu hodnotu dosiahlo Slovensko 2.17, čo je v porovnaní za obdobie rokov 1996-1999, kedy tento koeficient za SR bol 0,28 značný úspech. Na tomto úspechu sa výrazne odzrkadlilo správne rozhodnutie Výboru pre spoluprácu SR s CERN poveriť s platnosťou od roku 2000 Ing. Štefana Molokáča, CSc., pracovníka Ústavu experimentálnej fyziky SAV a firmy  Cryosoft Košice, zabezpečovaním styku medzi CERN a slovenskými hospodárskymi inštitúciami (Industrial Liaison Officer-ILO). Vyhodnotenie činnosti práce ILO je v Prílohe č.1 tejto správy. Od septembra 2001 minister školstva SR na návrh Výboru pre spoluprácu s CERN  vymenoval ešte ďalšieho ILO, ktorým je Ing. Ľubomír Čergeľ, Dr. h. c., pracovník úradu pre stratégiu technológií Spoločnosti Motorola so sídlom v Ženeve.  
V roku 2000 zo získaných zákaziek uvedieme zákazku pre SEZ Tlmače, ktorá sa zúčastnila úspešného tendra na dodávku kryostatov  ako člen konzorcia  spolu s nemeckou firmou BDT. Podiel našej účasti bol 42% , čo predstavuje cca 160 mil. Sk pre SES Tlmače.  Uvedená hodnota nie je ale zatiaľ zahrnutá v vyššie citovanej   Tabuľke I. Bude zahrnutá až keď CERN poskytne prostriedky pre SEZ Tlmače. Takže v budúcich rokoch bude mať Slovensko ešte vyššiu návratnosť. 

Návrh na finančné zabezpečenie účasti slovenských pracovísk na vedeckom programe Európskej organizácie pre fyziku častíc CERN na roky 2002-2008
 
Z členstva v CERN vyplývajú dva základné záväzky: platiť členský príspevok a aktívne sa  podieľať na hlavnom programe CERN (experimenty na urýchľovačoch SPS, LHC). Členský príspevok sa hradí (ako aj u ostatných vládnych medzinárodných organizácií) z rozpočtu MZV SR, ktoré je politickým garantom členstva SR v CERN. Jeho uhradenie dáva nám iba právo pokladať CERN za súčasť vedecko-výskumnej základne SR a využívať unikátne bázové zariadenia (najmä urýchľovače) a infraštruktúru CERN. Plnenie druhej úlohy – aktívnej participácie na programe CERN- vyžaduje ďalšie účelové prostriedky. Zúčastniť sa na projekte (experimente) CERN znamená prispieť k vybudovaniu potrebnej aparatúry (detektorov), podieľať sa na realizácii experimentu v CERN (prevádzkové náklady, pobyty odborníkov...), ako aj na vyhodnocovaní a analýze veľkých objemov údajov v CERN a na domácich vedeckých pracoviskách.
Vedenie CERN odporúča, aby na spoluprácu s CERN bolo vyčlenených cca 30% ročného základného členského príspevku danej krajiny. V prípade Slovenska je na rok 2001 tento základný príspevok 1 933 800 CHF. Z čoho 30 % je 580,1 tisíc švajčiarskych frankov /tis.CHF/.  Predbežný príspevok  na rok 2002 je 0,2429 % z celkového rozpočtu CERN čo činí  2 330 850 CHF. Z toho 30 % by bolo  699,3 tis. CHF  čo v prepočte predstavuje 20,6 mil. Sk. Materiál, ktorý vláda schválila v roku 1998 predpokladal financovanie vo výške 8.4 mil Sk ročne. Plnenie záväzkov vychádzalo zo znalosti situácie z roku 1995 a nebolo pri prerokovaní v roku 1998 aktualizované.  Situácia sa skomplikovala ešte tým, že v rokoch 1993 – 1998 SR neplatila potrebné prevádzkové náklady. Tento dlh sa splatil postupne až z príspevku na rok 1999. Tieto dôsledky sa prejavujú až dodnes. Naviac 10% viazaním bolo v rokoch 1999, 2000 a 2001 poskytnutých iba 7.560 tisíc Sk. Plán na rok 2002 je nižší o ďalších 10 %. Ďalšia skutočnosť, ktorá ovplyvnila financovanie spolupráce s CERN je pokles kurzu koruny voči CHF, ktorý od začiatku roku 1998 po koniec septembra 2001 činí 20,9%. Nákup súčastí experimentov, rovnako ako náklady na pobyt expertov SR v CERN sa uhrádzajú v CHF, zatiaľ čo prostriedky sú pridelené v Sk. Berúc do úvahy všetky vyššie uvedené skutočnosti vidno, že spolupráca s CERN je dlhodobo pod financovaná.
V súčasnosti sa uskutočňuje výstavba veľkých experimentov v CERN (ALICE, ATLAS), na ktorých sa Slovensko významne podieľa s účasťou 53 pracovníkov. Vklad do výstavby týchto experimentov bude kulminovať v rokoch 2002- 2005. Potrebné informácie o výpočte prostriedkov sú uvedené v dokumentoch „Memorandum of Understanding“ pre projekty ATLAS a ALICE (podpísaných štátnym tajomníkom resp. ministrom školstva SR) Podľa nich má SR na výstavbu experimentu ATLAS prispieť 504kCHF. Doteraz vrátane roku 2001 bolo uhradených 155 tis. CHF. Ostáva na úhradu 349 tis. CHF. Pre ALICE je potrebný príspevok 700 tis. CHF. Doteraz je uhradených 225 tis. CHF a zostáva uhradiť 475 tis. CHF. Na experimenty ALICE a ATLAS zostáva do roku 2004 uhradiť 824 tis. CHF. Spolu s rastom príspevku na výstavbe komponent experimentov je potrebné počítať zhruba s rovnako vysokým nárastom nákladov potrebných na pobyty našich pracovníkov v CERN (človekodní) pri testovaní a montáži, pracovných poradách, vývoji software atď. Rok 2005 bude kritickým rokom kompletizácie experimentov v podzemných experimentálnych areáloch a ich komplexných testov. Na rok 2006 je plánovaný začiatok prevádzky urýchľovacieho komplexu LHC a získavanie prvých údajov z experimentov. Z experimentov na LHC budú získané obrovské kvantá údajov, ktorých spracovanie a analýza o niekoľko rádov prevyšuje toky dát z doterajších veľkých experimentov. Ak máme zúročiť príspevok do vývoja a stavby experimentálnych zariadení ALICE a ATLAS, je treba sa pripraviť na prenos a analýzu nebývalých kvánt experimentálnej informácie  a teda budovať rýchle sieťové spojenia a výkonnú výpočtovú techniku, charakterizovanú vysokou procesorovou výkonnosťou a veľkou kapacitou pamäťových médií. Treba preto počítať s prostriedkami na príspevok na vybudovanie výkonného centra v CERN i lokálnych menších centier na slovenských vedeckých pracoviskách. Budovanie potrebných sieťových a výpočtových kapacít orientovaných na LHC sa dnes koordinuje v rámci medzinárodného projektu GRID.  
Od roku 2002 treba ďalej počítať aj s príspevkom na prevádzku a údržbu urýchľovača LHC a experimentov ALICE a ATLAS, ktoré sa premietnu do pripravovaného „Memorandum of Understanding for Maintenance and Operation LHC“ . 
Ako vidieť experimenty v CERN si vyžadujú dlhodobé plánovanie a preto Ministerstvo školstva na návrh Výboru pre spoluprácu s CERN zvážilo požiadavky experimentálnych skupín, ich potenciál a navrhuje naplánovať a rozdeliť finančné prostriedky na roky 2002-2008 pre jednotlivé skupiny tak, ako je to uvedené v nasledovnej tabuľke. Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody bude potrebné návrhy v uvedenej tabuľke každé dva roky aktualizovať.  

Tabuľka: Návrh na finančné zabezpečenie projektov CERN na roky 2002 – 2008

Experiment

Rok 2002
v tis. Sk

Rok 2003
v tis. Sk

Rok 2004
v tis. Sk

Rok  2005
v tis. Sk

Rok 2006
v tis. Sk

Rok 2007
v tis. Sk

Rok 2008
v tis. Sk

NA 49 | 290 | 290 | 232 | 174 | 174 | 0 | 0
NA 57 | 957 | 957 | 870 | 580 | 435 | 0 | 0
ATLAS | 4720,5 | 5188,5 | 5478,7 | 4245 | 5171 | 5600 | 5600
ALICE | 5493 | 6920 | 8283,3 | 7600 | 7530 | 7900 | 7900
DELPHI | 87 | 58 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0

Výpočtová 
Technika

580

870

1160

2900

2900

3300

3300

Nové 
Projekty

0

0

0

2120

2830

3540

3540

SPOLU | 12 127,5 | 14 283,5 | 16 024 | 17 619 | 19 040 | 20 340 | 20 340
 
Účelové financovanie účasti na projektoch CERN má pre všetky experimentálne skupiny rovnakú štruktúru. Použije sa na úhradu priamych prevádzkových nákladov experimentov, ktoré sú rozpočítané proporciálne na každú skupinu. Tieto výdavky sú v rôznych experimentoch rôzne podľa štádia vývoja experimentu. Ďalšie nevyhnutné náklady sú materiálne vklady do experimentu. Spotrebujú najväčšiu časť finančných prostriedkov. Podporuje a rozvíja sa však tým domáca vedecko-technická základňa a komponenty pre experiment budú vyrábané v slovenských podnikoch. Časť finančných prostriedkov sa využije na zabezpečenie účasti slovenských fyzikov a technikov na inštalácií a prevádzkovaní zariadení.
 
Nedostatočné financovanie spolupráce slovenských skupín na výstavbe experimentov na v súčasnosti budovanom urýchľovači LHC môže ohroziť nielen prácu našich experimentálnych skupín v CERN, a tým aj zmysel plnohodnotného členstva SR v tejto významnej medzinárodnej organizácii, ale aj objednávky z CERN pre podniky na Slovensku. Ako uvádzame v predošlej časti tieto objednávky mali v roku 2000 veľmi pozitívny trend.  

Hlavné ciele CERN na najbližšie obdobie
 
	Mimoriadne náročné a ambiciózne ciele CERN na najbližšie obdobie možno rozdeliť do niekoľkých skupín:
 
Dobudovanie urýchľovača LHC do roku 2006 a dostavba experimentálnych zariadení pre LHC
Nový urýchľovací komplex LHC zabezpečí CERN svetovú  prioritu v oblasti experimentálnej fyziky elementárnych častíc i štúdia jadrových zrážok pri veľmi vysokých energiách. V experimentoch ATLAS a CMS (Slovensko participuje na prvom z nich) pôjde o skúmanie protón-protónových interakcií pri energii zrážky 14 TeV. Tieto experimenty môžu dať odpoveď na viaceré fundamentálne otázky, ktoré zostávajú otvorené v súčasnom chápaní zákonitostí mikrosveta. V experimentoch na ALICE budú študované aj zrážky jadier pri týchto ultrarelativistických energiách. Úlohy dobudovania komplexu LHC a experimentálnych zariadení zahŕňajú:
-	-                  konštrukciu detektorov ATLAS a ALICE (s účasťou Slovenska) a ich inštaláciu a kolaudáciu do konca roku 2005,
-	-                  paralelné budovanie výpočtových kapacít a softvéru, pričom začiatkom roku 2006 je potrebné mať 50% inštalácie,
-	-                  spustenie LHC začiatkom roku 2006.
-	-                  V roku 2006 započatie štúdia fyziky produkcie b-kvarkov na ATLAS, a štúdium produkcie Higgsovej častice. Ak sú správne náznaky z experimentov na LEP v jeseni roku 2000, potom by štúdium Higgsovej častice bolo reálne už v rokoch 2007-2008.
-	-                  Zahájenie experimentov na ALICE s protón-protónovými zrážkami v „minimum bias“ režime a zrážok Pb-Pb so sledovaním produkcie hadrónov.

Objasnenie základov štandardného modelu
 Tzv. štandardný model opisuje všetky súčasné experimentálne údaje. (Náznakom jeho neúspechu sú len predbežné výsledky o možných neutrínových osciláciách.) Tento model má však veľa parametrov, ktoré je potrebné určiť z experimentu a stojí na tzv. Higgsovom mechanizme. Mnohí časticoví fyzici predpokladajú, že štandardný model nie je konečnou teóriou elementárnych častíc.  Prvou kľúčovou otázkou, ktorú môže rozhodnúť len experiment, je otázka existencie a vlastností Higgsovej častice. Toto bude veľmi dôležitým cieľom experimentov na zariadeniach ATLAS a CMS.
Ďalšími veľmi závažnými otázkami sú napr.:
-	-         prečo existujú práve 3 typy (rodiny) fundamentálnych častíc (kvarkov a gluónov)?
-	-         prečo sú hmotnosti častíc práve také, ako ich poznáme ?
-	-         existujú ďalšie, doteraz neznáme typy častíc a síl v prírode ?
-	-         sú kvarky a gluóny naozaj fundamentálne častice a či i ony majú svoju vnútornú štruktúru ?
-	-         z akých častíc pozostáva tzv. “tmavá hmota“ (dark matter) vo Vesmíre ?

Objav či definitívne potvrdenie kvarkovo-gluónovej plazmy a štúdium jej vlastností
V experimente ALICE, jedinom experimente na LHC, cielenom na systematické skúmanie zrážok ťažkých jadier pri najvyšších dosiahnuteľných hustotách energie, pôjde o štúdium silne interagujúcej hmoty v extrémnych podmienkach. Cieľom je potvrdenie a podrobné vyšetrenie vlastností novej fázy jadrovej hmoty – tzv. kvarkovo-gluónovej plazmy, ktorej existenciu predpovedá súčasná teória silných interakcií (QCD, kvantová chromodynamika) a jej prejavy sa pozorujú už v súčasných experimentoch na urýchľovačoch SPS (CERN) a RHIC (USA). Ďalšou principiálnou úlohou pre ALICE je preskúmanie vlastností fyzikálneho vákua.
 
Rozvoj nových metód na počítačové spracovanie obrovského množstva dát z LHC
Spracovanie a analýza obrovského množstva dát z detektorov na LHC vyžaduje celkom nové metódy. V CERN sa práve začal projekt GRID, ktorým sa v hierarchickej štruktúre paralelne pracujúcich počítačových fariem budú dáta spracúvať. Predpokladá sa, že vyvinutie tejto schémy by mohlo podstatne pomôcť tým odvetviam vedy a techniky, ktoré si vyžadujú spracovanie podobných množstiev dát (meteorológia, genetika a ďalšie).

 

 

 

 

 

 

 
II.	II.                Spolupráca SR so  Spojeným ústavom jadrových výskumov v Dubne, 
            Ruská federácia
 
Slovenská republika je riadnym členom vládnej medzinárodnej organizácie Spojeného ústavu jadrových výskumov (SÚJV) v Dubne (Ruská federácia), od 1. januára 1993. V SÚJV sa združuje 18 riadnych členských štátov Európy a Ázie spolu s Kubou a dve asociované členské krajiny Nemecko a Maďarsko. V decembri 1999 bola ratifikovaná Parlamentom RF zmluva medzi RF a SÚ JV v Dubne o medzinárodnom štatúte ústavu na území RF, čo bolo potvrdené aj federálnym zákonom RF, podpísaným prezidentom V. Putinom 2.januára 2000, ktorý vstúpil v platnosť 6. januára 2000. 
Spolupráca výskumných pracovísk SR je skoncentrovaná hlavne na problematiku v oblasti teoretickej fyziky, relativistickej jadrovej fyziky, fyziky ťažkých iónov, aplikovanej matematiky, neutrónovej fyziky, fyziky pevných látok a biologických materiálov. Do aktívnej spolupráce s SÚJV sa v rokoch 1999 - 2000 zo SR zapojili pracoviská SAV ( Fyzikálny ústav SAV, Elektrotechnický ústav SAV, Ústav merania SAV, Ústav experimentálnej fyziky SAV v Košiciach), vysokých škôl  (Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK, Prírodovedecká fakulta UK, Farmaceutická fakulta UK, Fakulta Managementu UK, Elektrotechnická fakulta STU, Strojnícka fakulta TU Košice, Elektrotechnická fakulta TU Košice, Stavebná fakulta TU Košice, Hutnícka fakulta TU Košice, Prírodovedecká fakulta UPJŠ), rezortný ústav  (Ústav preventívnej a klinickej medicíny v Bratislave) s viac ako 100 expertmi. Spolupráca sa realizovala účasťou na riešení projektov v rámci dlhodobých a krátkodobých pobytov, (21 pobytov v roku 1999 a 27 pobytov s dĺžkou trvania 1 a viac rokov, 22 troj-mesačných pobytov v roku 1999 a 25 troj-mesačných pobytov v roku 2000, a niekoľko (3-5)  špecialistov absolvovalo v rokoch 1999-2000 krátkodobé  pobyty do 1 mesiaca. Vedecké výsledky dosiahnuté špecialistami SR v SÚJV (alebo v spolupráci SÚJV) v Dubne sú obsiahnuté vo viac ako 69 prácach publikovaných v renomovaných medzinárodných odborných časopisoch. Výsledky boli prezentované na početných podujatiach (131 prezentácií, kde experti zo SR sú spoluautori). Výsledky dosiahnuté v rokoch 1999-2000  špecialistami SR v SÚJV (alebo v spolupráci s SÚJV) tvoria Prílohu č. 2 tejto správy.
Vedecká rada SÚJV na svojom zasadaní v júni 2000 prisúdila za práce v oblasti základného výskumu dve ocenenia vedcom zo SR. 1. miesto Mgr. Ľubošovi Krupovi, CSc., z Fyzikálneho ústavu SAV za súbor prác Štiepenie superťažkých zložených jadier a 2. miesto Ing. Jánovi Klimanovi, CSc., z Fyzikálneho ústavu SAV za súbor prác Kanály štiepenia v orientovaných zložených jadrách ^236U.
V rokoch 1999  predstavoval členský príspevok SR do SÚJV v Dubne 521 100 USD, v roku 2000 to bolo 604 500 USD.  Tieto sumy boli poukázané SÚJV prostredníctvom MZV SR. V roku 2000 – 2001 dochádza k zmene metodiky výpočtu výšky príspevkov členských krajín do rozpočtu SÚJV. Ako výsledok na rok 2001 bol stanovený členský príspevok vo výške 698 300 USD. 
Ministerstvo školstva SR je odborným garantom spolupráce a vykonáva koordináciu a zabezpečovanie účasti slovenských pracovísk. Na rokovaniach Finančného výboru a Výboru vládnych splnomocnencov v SÚJV sa pravidelne zúčastňuje vládou menovaný splnomocnenec v SÚJV RNDr. Stanislav Dubnička, DrSc.. Vo Vedeckej rade SÚJV zastupuje SR Prof. RNDr. Štefan Šáro, DrSc..
Samostatnou kapitolou je budovanie Cyklotrónového centra v Bratislave s pomocou SÚJV v Dubne, v rámci deblokácie RF v Slovenskej republike. Je ukončená konštrukcia tzv. ECR iónového zdroja, ktorý v najbližšej dobe by mal byť prevezený do ECR laboratória Cyklotrónového centra v SR. Vzhľadom na perspektívnosť praktického využitia Cyklotrónového centra v oblastiach ako sú medicína, materiálový výskum, metrológia, nízkoenergetická atómová fyzika a iné oblasti, pristúpilo sa k systematickej výchove mladých kádrov zo SR v SÚJV Dubna pre Cyklotrónové centrum v Bratislave.  

Prínos spolupráce pre Slovenskú republiku.
 
Prínos tejto spolupráce spočíva hlavne v možnosti účasti viac než stovky expertov SR na riešení problémov fundamentálnych a aplikovaných výskumov svetového významu. Ďalej je to výchova odborných kádrov SR pre prácu s rôznymi jadrovými zariadeniami, ktorými zatiaľ Slovensko nedisponuje. Bez dlhodobej spolupráce SR s SÚJV v Dubne by nebola možná súčasná výstavba Cyklotrónového centra na Slovensku. Doteraz je odborne pripravovaných 17 expertov pre toto centrum. 
Významná je tá skutočnosť, že cez SÚJV sa získavajú výhodné objednávky pre rôzne podniky v SR, čím sa značná časť príspevku vracia do SR. Umožňuje sa týmto účasť  podnikov na vysokošpecializovaných prácach a udržuje sa v nich zamestnanosť. Prehľad o návratnosti takto získaných prostriedkov z príspevku SR do SÚJV v Dubne do Slovenskej republiky v rokoch 1999 -2000 je uvedený v Prílohe 2 tejto správy ( viď. „Informácia o návratnosti čiastky z príspevku SR do SÚJV v Dubne do SR v rokoch 1999 –2000“).   
Spolupráca umožňuje expertom v SR cez rôzne kontrakty získavať časť prostriedkov z príspevku SR do SÚJV na realizáciu výskumov na domácich pracoviskách v SR, čím sa sčasti kompenzuje súčasné nedostatočné financovanie vedy v SR.
V SÚJV v Dubne sa okrem vedeckých výsledkov dosahujú aj rôzne technologické poznatky a SR ako členská krajina má bezplatný prístup ku všetkým dokumentáciám a tiež ich prenosu do Slovenskej republiky.   

Návrh na finančné zabezpečenie účasti slovenských pracovísk na vedeckom programe SÚJV Dubna na roky 2002-2008
	
Ako sme uviedli vyššie, spolupráca zainteresovaných pracovísk SR so SÚJV v Dubne sa už tradične realizuje prostredníctvom krátkodobých (1 týždeň až 1 mesiac), trojmesačných a dlhodobých (1 rok a viac ) pobytov. Kým SÚJV hradí pobytové náklady z členského príspevku SR do Dubny  vo všetkých troch prípadoch, cestovné náklady hradí iba v prípade 3- mesačných pobytov a dlhodobých pobytov. Mnohí experti po absolvovaní hlavne 3-mesačných pobytov (približne 30 pobytov v jednom roku) po nameraní experimentálnych údajov (alebo rozpracovaní danej problematiky, resp. jej ukončení) v SÚJV Dubna a návrate na domáce pracovisko, potrebujú dosiahnuté výsledky skoordinovať s kolektívom v SÚJV a následne pripraviť prácu do tlače. K tomuto sa už od roku 1956 využívali krátkodobé pobyty. Ročne sa uskutočnilo zo SR v priemere 50 takýchto krátkodobých pobytov. Žiaľ vzhľadom na zlú finančnú situáciu v školstve a vede sa v súčasnosti realizujú  z plánovaných 50 pobytov  len 2-3 pobyty. Hlavným dôvodom sú prostriedky na cestovné, ktoré vedecko-výskumné inštitúcie nie sú schopné zabezpečiť a vysielaní experti nie sú schopní získať takéto prostriedky ani v rámci grantov VEGA, ktoré sú v priemere 15 000 Sk na osobu a rok. Ak predpokladáme, že apexové letenky z Bratislavy do Moskvy a späť priemerne stoja 15 000 Sk, potom pokrytie cestovného pre 50 expertov by predstavovalo sumu približne 750 000 Sk ročne.
Vzhľadom na vyššie uvedené a prínos danej spolupráce pre SR, Ministerstvo školstva SR navrhuje okrem sumy 350 000.- Sk, potrebnej na administratívno-organizačné zabezpečenie spolupráce, naplánovať počnúc rokom 2002 prostriedky určené na spoluprácu so SÚJV v Dubne vo výške 750 000 Sk ročne. Tieto budú využívané na úhradu cestovných nákladov cca 50 expertov SR vysielaných na krátkodobé pobyty v SÚJV Dubna.

Hlavné ciele spolupráce SR s SÚJV na najbližšie obdobie
 
•	S pomocou expertov SÚJV v Dubne dobudovanie Cyklotrónového centra v Bratislave do konca roka 2006 
•	Prostredníctvom Univerzitného centra a Fljorovho laboratória jadrových reakcií v SÚJV realizovať výchovu potrebného počtu špecializovaných expertov pre Cyklotrónové centrum v Bratislave 
•	·        Rozvinúť spoluprácu špecializovaných výskumných pracovísk SR v SÚJV v Dubne na téme 03-0-1008-95/2002 „Teoretický a experimentálny výskum elektrojadrového spôsobu získávania  energie a transmutácie radioaktívnych odpadov“, v rámci ktorej sa skúma vývoj tzv. bezpečného jadrového reaktora, nahrievaného do kritického stavu pomocou zväzku častíc z urýchľovača
•	Zefektívňovať účasť expertov SR na riešení vedeckých problémov fundamentálnych a aplikovaných výskumov svetového významu v SÚJV Dubna 
•	Vyhľadávať možnosti pre nové objednávky SÚJV v Slovenskej republike a tým dosiahnuť ďalšie zvýšenie percentuálnej návratnosti každoročného príspevku SR do SÚJV. 

 

 

 

 

 

 

 

 
 
III. Spolupráca s Medzinárodným centrom pre genetické inžinierstvo a biotechnológie 

	Slovenská republika je členom Medzinárodného centra pre genetické inžinierstvo a biotechnológie (ICGEB) pri OSN na základe uznesenia vlády SR č.755 zo dňa 21.októbra 1997. Členský príspevok Slovenskej republiky je v zmysle tohto uznesenia zohľadnený v kapitole Ministerstva zahraničných vecí a predstavuje sumu 24 000USD. 
Podľa  bodu B.7 citovaného uznesenia bol funkciou Národného vedeckého centra pre
spoluprácu Slovenska s ICGEB poverený Neuroimunologický ústav SAV. Úlohou Národného centra je monitorovať a realizovať potreby Slovenska tak, aby účasť SR v tejto prestížnej organizácii prinášala potrebný vedecký a spoločenský prínos a to najmä vo forme podpory vedeckých aktivít, prenosu informácií, rozvoja aplikácií genetického inžinierstva a biotechnológií, koordinácie výskumných a vývojových centier a výberu uchádzačov zo SR pre postgraduálne štúdium v špičkových laboratóriách ICGEB.
 
Prínos spolupráce pre Slovenskú republiku
 
Účasť Slovenska v ICGEB umožňuje:
-	-         výmenu informácií, skúseností a know-how medzi vedcami a technológmi členských krajín
-	-         podporu medzinárodnej spolupráce v oblasti genetického inžinierstva a biotechnológií
-	-         podporu spoločných výskumných programov
-	-         bezplatné postgraduálne a postdoktorálne vzdelanie pre uchádzačov z členských krajín. Zároveň hradí životné náklady študentov po celú dobu ich štúdia
 
O dôležitosti rozvoja genetického inžinierstva a biotechnológií najlepšie svedčí pozornosť a opatrenia, ktoré im venujú jednotlivé priemyselne vyspelé štáty, kde patria medzi nosné inovačné programy. 5. Rámcový program EÚ pre biotechnológie napojené na malé a stredné podniky alokuje viac ako 25% všetkých finančných zdrojov, čo je najviac hneď po informačných technológiách. Pripravovaný 6. Rámcový program ešte výraznejšie akcentuje tieto vedné oblasti.
Na aktívnu účasť Slovenska v  Medzinárodnom centre pre genetické inžinierstvo a biotechnológie bolo v uznesení vlády SR č.755/97 v bode B.2 navrhované „zohľadniť pri zostavovaní štátneho rozpočtu predpokladané ročné výdavky v súhrnnej čiastke 1 550 tis. Sk.
V roku 2001 boli na činnosť Národného centra uvoľnené finančné prostriedky len vo výške 500 000 Sk v rozpočtovej kapitole Slovenskej akadémie vied. Tieto prostriedky postačujú len na udržanie štruktúry Národného centra a jeho administratívne náklady. Na spoločné projekty slovenských vedeckých inštitúcií s pracoviskami ICGEB, resp. na náročnú prípravu uchádzačov o doktorandské štúdium nie je dostatočné finančné krytie.
 
Účasť Slovenska na prestížnych projektoch ICGEB je nedostatočná. Zatiaľ čo v roku 1999 Slovensko participovalo na riešení dvoch projektov, v roku 2001 nemá  spoločný projekt s pracoviskami ICGEB.
Na doktorandské štúdium je pre Slovenskú republiku vyčlenená kvóta 5 miest. Na absolvovanie náročných prijímacích pohovorov uchádzačov by bolo potrebné vyčleniť kapacity na ich fundovanú prípravu. Vzhľadom na existujúci stav možno považovať za úspech, že v tomto roku bola prijatá na doktorandské štúdium v ICGEB jedna uchádzačka. 
 
	Vzhľadom na rastúci význam výskumu a aplikácií v oblasti biotechnológií, génového inžinierstva a genomiky je potrebné zásadným spôsobom prehodnotiť súčasnú úroveň výskumu v tejto oblasti a prijať príslušné opatrenia.  

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

Z á v e r 

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky prijalo nasledovné interné opatrenia na zefektívnenie účasti pracovísk výskumu a vývoja Slovenskej republiky na aktivitách výskumných centier (CERN, SÚJV Dubna, ICGEB) a bude ich plniť podľa stanoveného časového harmonogramu.

 
1.	vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh postupu a opatrení na posilnenie a rozvoj výskumu v oblasti genomiky, génového inžinierstva a biotechnológií v Slovenskej republike a jeho zapojenie do európských programov a aktivít medzinárodných výskumných centier, zvlášť ICGEB
Do 30. apríla 2002
 
2.		zriadiť pri Rade vlády Slovenskej republiky pre vedu a techniku komisiu na koordináciu účasti Slovenskej republiky v medzinárodných centrách a inštitúciách výskumu a vývoja a na koordináciu budovania a programového zamerania centier výskumu a vývoja v Slovenskej republike
    Do 31. marca 2002
 
3.		uplatniť v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 a ďalšie roky požiadavky na zabezpečenie účasti Slovenskej republiky v medzinárodných výskumných centrách a inštitúciách, ktorých bude v tom čase Slovenská republika členom
 
	Každoročne 
 
4. 		vyhodnocovať výsledky účasti Slovenskej republiky v medzinárodných centrách        a inštitúciách výskumu a vývoja a predkladať o nich súhrnné správy na rokovanie  vlády  Slovenskej republiky
 
  	Každé dva  roky  do 31. marca nasledujúceho roku počnúc rokom 2003

5.       	evidovať a zverejňovať úlohy výskumu a vývoja a výsledky dosiahnuté ich riešením
   	v rámci účasti pracovísk výskumu a vývoja Slovenskej republiky v medzinárodných 
          	centrách a inštitúciách výskumu a vývoja prostredníctvom celoštátneho Informačného   
          	systému výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky.