POSÚDENIE NÁVRHOV MIEST A OBCÍ
NA ZRIADENIE OBECNÝCH VODÁRENSKÝCH SPOLOČNOSTÍ 
ODLIŠNE OD NÁVRHU VLÁDY SR

Vláda SR svojim uznesením č. 35 zo 17. januára 2001 schválila návrh  Koncepcie transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií so 14 obecnými vodárenskými spoločnosťami (prílohy č.1,2 a 8).  Na základe úlohy č. B.1. tohto uznesenia  bol spracovaný Harmonogram opatrení na ďalší postup transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií bezodplatným prevodom majetku štátu na obce, pričom podľa 1. bodu uvedeného harmonogramu mohli obce do 45 dní od schválenia koncepcie  (t.j. do 5. marca 2001)  doručiť na Ministerstvo pôdohospodárstva SR kvalifikované návrhy na zriadenie obecných vodárenských spoločností odlišne od uvedeného návrhu pri dodržaní zámerov a princípov transformácie, pričom však nebolo možné prekročiť maximálny počet 14 obecných vodárenských spoločností. 
V stanovenom termíne bolo podaných  26 návrhov, po termíne 3, teda spolu 29 návrhov.  Všetky tieto návrhy boli podrobené posudzovaniu (prehľad o predložených návrhoch je v prílohe č. 3). Návrhy miest a obcí boli posudzované z hľadiska technických a prevádzkových aspektov, bolo prihliadané  na jestvujúce, ako i budované vodohospodárske systémy (prívody vody), ako aj ekonomické výstupy premietnuté do kalkulovaných priemerných cien, ktoré sú obsiahnuté v tabuľkách (prílohy č. 2,5a 7). Pri posudzovaní ekonomiky navrhovaných obecných vodárenských spoločností, ako i dopadu kalkulovaných priemerných cien pitnej a odkanalizovanej vody  na životné náklady obyvateľstva sa posudzovala úroveň priemerných cien pitnej a odkanalizovanej vody, a to z dôvodu platnosti regulácie vodného a stočného maximálnou cenou pre domácnosti. 
Po posúdení jednotlivých návrhov z  obcí a  regiónov možno konštatovať nasledovné:  
K návrhu č. 1	(Združenia miest a obcí regiónov Humenné, Snina, Medzilaborce, 	29.1.2001)
Na území okresu Snina je vybudovaná Vodárenská nádrž (VN) Starina s kapacitou 1500 l.s_1, ktorá má slúžiť na zásobovanie okresov Prešovského kraja a Košického kraja. Z prevádzkovo-technického hľadiska sa javí nevhodné  zriadiť navrhovanú vodárenskú spoločnosť, ktorá by pôsobila len na časti územia a zostávajúce územie zásobované v súčasnosti alebo perspektívne z VN Starina by sa ocitlo mimo spoločnosti hospodáriacej s rozhodujúcim zdrojom vody. Akceptovanie návrhu by malo tak nepriaznivý dopad na zvýšenie cien v zostávajúcej časti obecnej vodárenskej spoločnosti.
K návrhu č. 2	(Obec Kuchyňa, č. j. 131/01, 5.2.2001)
V nadväznosti na zásadu vytvorenia maximálne 14 obecných vodárenských spoločností, predovšetkým však na uzn. XI. snemu Združenia obcí a miest Záhorskej oblasti konaného 28. februára 2001 v Malackách sa predmetná žiadosť podrobnejšie neposudzuje.
K návrhu č. 3	(Mesto Stupava, č. j.  526/2001-sekr., 12.2.2001)
V nadväznosti na zásadu vytvorenia maximálne 14 obecných vodárenských spoločností, predovšetkým však na uzn. XI. snemu Združenia obcí a miest Záhorskej oblasti konaného 28. februára 2001 v Malackách sa predmetná žiadosť podrobnejšie neposudzuje.
K návrhu č. 4	(Združenie miest a obcí hornej Nitry, 28.2.2001)
Vodná nádrž Turček nie je vybudovaná len pre hornú Nitru, jej využitie, najmä plánované,  je podstatne širšie, zahŕňa tiež okresy Žiar nad Hronom, Žarnovica, Banská Štiavnica a ráta sa s jej účasťou na spolupráci ďalších významných zdrojov Stredoslovenskej vodárenskej sústavy – je jej organickou súčasťou, z ktorej ju nemožno vyňať. V budúcnosti sa uvažuje využiť aj na spoluprácu so zdrojmi zo Západoslovenskej vodárenskej sústavy. 
Akceptovanie návrhu by malo nepriaznivý dopad na zvýšenie cien v zostávajúcej časti obecnej vodárenskej spoločnosti.
K návrhu č. 5 	(Obec Diakovce, 26.2.2001)
Okres Nitra nemôže byť vylúčený z Podunajskej vodárenskej sústavy, pretože nemá dostatok vyhovujúcich vlastných zdrojov a už v súčasnosti je zásobovaný predovšetkým z vodného zdroja  Jelka, ale aj zo zdrojov Ponitrianskeho skupinového vodovodu.   Pripravuje  sa  výstavba  prívodu  vody  Nové  Zámky  (vodojem Černík) – Nitra. Preto nie je možné z Podunajskej vodárenskej sústavy vylúčiť oblasť zásobovanú z Ponitrianskeho skupinového vodovodu. V prípade akceptovania tohto návrhu by došlo k nepriaznivému ekonomickému vplyvu z dôvodu nevyužívania súčinnosti jestvujúceho gravitačného systému v  kombinácii s klasickým prečerpávaním vody z iného systému.
K návrhu č. 6	(Obec Ulič, 27.2.2001)
            Stanovisko podporuje návrh č. 1, ktorý však neodporúčame akceptovať. Dôvody sú skomentované v texte k návrhu č. 1.	
K návrhu č. 7 	(Združenie miest a obcí Žitného ostrova, 28.2.2001)
Návrh podporuje vytvorenie Podunajskej vodárenskej spoločnosti tak, ako je uvedené v návrhu č. 5. Dôvody takéhoto postupu sú skomentované v texte k návrhu č. 5. 
K návrhu č. 8	(Obce Zuberec a Habovka, 27.2.2001)
Súhlasíme s  tým, že navrhovaný počet vodárenských spoločností na území v pôsobnosti Severoslovenských vodární a kanalizácií  Žilina je príliš vysoký a neodôvodnený.  Navyše, je tu vybudovaný veľkozdroj pitnej vody VN Nová Bystrica, z  ktorej sa podľa koncepcie má dodávať voda aj do okresov Považská Bystrica a Púchov, ale aj na Oravu.  Toto riešenie podporuje aj stanovisko primátorov Považskej Bystrice, Liptovského Mikuláša a Turzovky.
Neakceptujeme návrh na vznik samostatnej Podroháčskej vodárenskej spoločnosti, pretože ďalšie delenie navrhnutých spoločností nie je žiadúce.
K návrhu č. 9	(Mestský úrad Považská Bystrica, Liptovský Mikuláš, Turzovka, 28.2.2001)
Akceptovaním tohto návrhu sa z technologického hľadiska dosiahne uzavretý celok v rozsahu terajšieho štátneho podniku SeVaK Žilina. Návrh predpokladá zlúčenie obecných vodárenských spoločností č. 6, 7, 8, 9, 10 a 11 pôvodného schváleného vládneho návrhu. Uvedené zlúčenie sa pozitívne prejaví vo vyrovnanom hospodárení spoločnosti, čo vytvorí priaznivé podmienky v cenovej oblasti  bez nepriaznivých ekonomických dopadov na obyvateľstvo.
K návrhu č. 10	(Mesto Malacky, 12.2.2001)
V nadväznosti na zásadu vytvorenia maximálne 14 obecných vodárenských spoločností,  predovšetkým však na uzn. XI. snemu Združenia obcí a miest Záhorskej oblasti konaného 28. februára 2001 v Malackách sa predmetná žiadosť podrobnejšie neposudzuje.

K návrhu č. 11	(Združenie miest a obcí Malokarpatského regiónu, Združenie 	miest   a obcí 	regiónu Podunajsko, 28.2.2001)
Návrh podporuje účasť obcí okresov Pezinok a Senec v spoločnej vodárenskej spoločnosti. Toto odporúčame akceptovať v  rámci širšie koncipovanej spoločnosti (v hraniciach novej spoločnosti č. 1 prílohy č.4  so zohľadnením požiadavky mesta Senec v návrhu   č. 26).
K návrhu č. 12	(Regionálne združenie Nitry, Zlatých Moraviec, Topoľčian, 	Partizánskeho       a Bánoviec, 20.2.2001)
Návrh obsahuje súhlas so vznikom obecnej vodárenskej spoločnosti č. 5 pôvodného vládneho návrhu. Zároveň nesúhlasí s vytvorením Podunajskej spoločnosti v  rámci okresov Dunajská Streda, Komárno, Nové Zámky, Galanta a Levice, najmä z dôvodu nároku na vodný zdroj Gabčíkovo-Jelka. Obecnú vodárenskú spočnosť v tomto regióne je preto potrebné ponechať v hraniciach pôvodného vládneho návrhu č.5. Uvedený návrh bol posudzovaný tiež v nadväznosti na návrhy č. 5 a 7. 
K návrhu č. 13	(Mesto Ružomberok, 27.2.2001)
Uvedený návrh bol posudzovaný v nadväznosti na návrh č. 9 na zriadenie jedinej obecnej vodárenskej spoločnosti na území v pôsobnosti súčasného štátneho podniku SeVaK Žilina. Tento návrh nie v plnom rozsahu akceptuje vybudovaný technologický vodohospodársky celok SeVaK Žilina a vytvára ekonomickú nerovnováhu v danom regióne, čím môže prehĺbiť znevýhodnenie ostatných obecných vodárenských spoločností spadajúcich do jestvujúceho technologického celku SeVaK Žilina s nepriaznivým dopadom na životné náklady obyvateľstva.
K návrhu č. 14	(Mesto Šaľa, k č.  192/2001-s/590/2001, 28.2.2001)
Stanovisko bolo alternatívne, odporúčame ponechať pôvodný vládny návrh.
K návrhu č. 15	(regióny Bodva a Rudohorie, 2.3.2001)
V spomínanej oblasti sú významné zdroje vody pre Košice a širšie územie a nie je možné, aby sa zdroje ocitli mimo územia obecnej vodárenskej spoločnosti, ktorá ich využíva na zásobovanie svojich odberateľov. Okrem toho vodovody v tejto oblasti sú súčasťou Východoslovenskej vodárenskej sústavy a nie je efektívne  ich rozdrobovanie, okrem toho je to proti uzn. vlády SR, ktoré schválilo maximálne 14 obecných vodárenských spoločností. Akceptovanie tohoto návrhu by malo nepriaznivý dopad na zvýšenie cien v zostávajúcej časti obecnej vodárenskej spoločnosti. 
K návrhu č.16	(Asociácia vodární a kanalizácií slovenských miest a obcí, 28.2.2201)
Stanovisko k tomuto návrhu je totožné so stanoviskom, ktoré je uvedené k návrhu č. 15.

K návrhu č. 17	(Mestá Prešov, Veľký Šariš, Sabinov, Lipany, 28.2.2001)
V spomínanej oblasti sú významné zdroje vody a nie je možné, aby sa zdroje ocitli mimo územia obecnej vodárenskej spoločnosti, ktorá ich využíva na zásobovanie svojich odberateľov. Okrem toho vodovody v tejto oblasti sú súčasťou Východoslovenskej vodárenskej sústavy a nie je efektívne rozdrobovanie, okrem toho je to proti uzn. vlády SR, ktoré schválilo maximálne 14 obecných vodárenských spoločností.  Akceptovanie tohoto návrhu by malo nepriaznivý dopad na zvýšenie cien v zostávajúcej časti obecnej vodárenskej spoločnosti. 
K návrhu č. 18	(Regionálne združenie miest a obcí stredného Gemera, 1.3.2001)
Stanovisko požaduje vyčleniť región stredného Gemera z terajšieho technologicko-prevádzkového súboru VsVaK Košice. Akceptovanie uvedenej požiadavky nie je v súlade s praktickou realizáciou transformačných krokov, najmä v časti tvorby, schvaľovania a  realizácie privatizačných projektov, ktorých harmonogram bol už schválený uzn. vlády č. 35 zo dňa 17.1.2001 a následne uzn. vlády č. 217 zo dňa 7.3.2001. Na základe uvedeného odporúča sa ponechanie regiónu stredného Gemera v pôsobnosti  obecnej vodárenskej spoločnosti vznikajúcej na území štátneho podniku VsVaK Košice.
K návrhu č. 19	(Mesto Košice, č. j. 2001/007872/202, 28.2.2001)
Stanovisko podporuje vznik dvoch obecných vodárenských spoločností z terajšieho štátneho podniku VsVaK Košice. Hranice jednotlivých spoločností sú navrhnutú s prihliadnutím na stanoviská k návrhom č. 1, 6, 15, 16, 17, 18 a 20.
K návrhu č. 20	(Mesto Trebišov, č. j. /2201, 27.2.2001)
Návrh sa odporúča akceptovať, t. j. začleniť územie okresu Trebišov do vodárenskej spoločnosti so sídlom v Košiciach, čím sa súčasne zachová technologicko-prevádzkový celok vodárenského systému Starina, ako i jestvujúca ekonomická bilancia v rámci dotknutého regiónu.
K návrhu č. 21	(Regionálne Združenie miest a obcí novozámockej, štúrovskej a  šurianskej oblasti,      č. j. RZMO-4/2001, 26.2.2001)
V súčasnosti sú existujúce vodovodné systémy zásobované predovšetkým z vodného zdroja Gabčíkovo a  sú súčasťou nadradenej vodárenskej sústavy pokrývajúcej celé juhozápadné Slovensko. Uvedený návrh bol posudzovaný v nadväznosti na návrhy č. 5, 7, 12 a 14. Na základe toho sa neodporúča atomizácia obecnej vodárenskej spoločnosti č. 5 pôvodného vládneho návrhu.
K návrhu č. 22	(Ľubovnianske regionálne združenie miest a obcí, 1.3.2001)
Vodovody v okrese sú v súčasnosti samostatné, ale aj veľmi zraniteľné, najmä z hľadiska zabezpečenosti zdrojmi vody. Koncepcia rozvoja verejných vodovodov predpokladá predĺženie prívodu vody Liptovská Teplička–Poprad–Kežmarok do Starej Ľubovne, čím sa podstatne zvýši zabezpečenosť zdrojmi vody pre celú oblasť a vytvoria sa podmienky na rozvoj regiónu.  Prípadným zrealizovaním návrhu by došlo k zhoršeniu ekonomických podmienok s následným možným nepriaznivým dopadom na životné náklady obyvateľstva. Na základe toho sa neodporúča atomizácia obecnej vodárenskej spoločnosti č. 5 pôvodného vládneho návrhu.
K návrhu č. 23	(Združenie obcí a miest Záhorskej oblasti, 8.3.2001)
Stanovisko podporuje vládny návrh na zriadenie takej vodárenskej spoločnosti, ktorá bude pôsobiť na území okresov Malacky, Senica, Skalica a Myjava. Návrh bol posudzovaný v súvislosti s návrhmi č. 2, 3, 10 a 24.
K návrhu č. 24	(Magistrát hl. m. SR Bratislavy, č. j. RIA/01, 2.3.2001)
Návrh požaduje začlenenie obce Marianka do obecnej vodárenskej spoločnosti Bratislava z dôvodu jestvujúceho technického prepojenia. Pripomienka, aby rozhodujúcim akcionárom a.s. bol magistrát hl. mesta SR Bratislavy je akceptovateľná. 
Návrh bol posudzovaný v nadväznosti na návrh č. 25. 
K návrhu č. 25	(Obec Marianka, č. j. 154/2000, 2.3.2001)
Návrh na začlenenie obce Marianka do bratislavskej vodárenskej spoločnosti odporúčame akceptovať. Tento návrh bol posudzovaný v nadväznosti na návrh č. 24.

K návrhu č. 26	(Mestský úrad Senec, 1.3.2001)
             Návrh neodporúčame akceptovať. Vodovody v okrese Senec sú súčasťou Malokarpatského vodárenského systému, ktorého koncepcia zásobovania predpokladá dodávku vody z  vodného zdroja Šamorín. Preto navrhujeme spojenie vodárenských spoločností č. 1 a 3 pôvodného vládneho návrhu. Uvedené spojenie vylepší ekonomické podmienky prevádzky, ako aj dopady na životnú úroveň obyvateľstva.
K návrhu č. 27	(mesto Brezno, 2.3.2001)
               Akceptujeme tú časť pripomienok, ktoré sa týkajú začlenenia mesta Brezna do obecnej vodárenskej spoločnosti č. 12 pôvodného vládneho návrhu.  Ďalšie odporúčané návrhy mesta môžu byť predmetom tvorby stanov obecnej vodárenskej spoločnosti v rámci jej zakladania.
K návrhu č. 28	(obec Rudňany, č.j.246/2001 z 29.3.2001)
Návrh odporuje prijatému uzneseniu vlády o maximálnom počte  14 obecných vodárenských spoločností, smeruje k ich atomizácii.                 
K návrhu č. 29	(Regionál. združenie miest a obcí Horného Považia, 3.4.2001)  
Termíny transformácie štátnych podnikov VaK SR boli už schválené uzn. vlády č. 35 zo 17.1.2001. Otázka urýchlenia transformácie môže byť preto predmetom konaní ďalších prípravných prác v rámci schváleného harmonogramu.

   

Zhrnutie posúdení

Komplexným zhrnutím stanovísk k návrhom č. 1 až 29 možno konštatovať nasledovné odporúčanie:
1.	zlúčenie obecných vodárenských spoločností č. 1 a 3 pôvodného vládneho návrhu,
2.	zlúčenie obecných vodárenských spoločností č. 6 až 11 pôvodného vládneho návrhu,
3.	zachovanie nezmeneného rozsahu obecných vodárenských spoločností č. 2, 4, 5, 12, 13 a14 pôvodného vládneho návrhu.

Uvedené zámery, vyplývajúce z obdržaných návrhov miest a obcí znamenajú redukciu pôvodného vládneho návrhu z hľadiska celkového počtu obecných vodárenských spoločností zo 14 na 8. (prílohy č. 4 a 8).

Stanovisko spracovateľa
Spracovateľ pri vypracovaní tohoto stanoviska  vychádzal z návrhov predložených  k obecným vodárenským spoločnostiam č. 1 až 4 pôvodného vládneho návrhu, ako i z hodnôt vodného a stočného  uvedených obecných vodárenských spoločností (príloha č.2,5 a 7). Pri ekonomickej analýze a posudzovaní dopadov v ostatných obecných vodárenských spoločnostiach (príloha č. 4) bolo možné konštatovať ich značnú vyrovnanosť s výnimkou obecnej vodárenskej spoločnosti č. 4 pôvodného vládneho návrhu vznikajúcej v  rámci  terajšieho odštepný závodu Trnava, ZsVaK š. p., Bratislava. V rámci hospodárenia tohto podniku bol uvedený odštepný závod jedným z nosných závodov a jeho priaznivé ekonomické výsledky vytvárali predpoklad na možnosť prevádzkovania  i  iných, ekonomicky nevýhodnejších regiónov.
Z tohto dôvodu spracovateľ odporúča, aby spoločnosť č. 4 pôvodného vládneho návrhu sa pričlenila k spoločnostiam č. 1, 2 a 3 pôvodného vládneho návrhu (prílohy č. 7 a 8).
Uvedené zlúčenie umožní vytvárať  priaznivejšie ekonomické predpoklady na rozvoj infraštruktúry v celom dotknutom regióne,  ako i  vytvárať priaznivé podmienky na využitie kapacít vodných zdrojov Žitného ostrova na zásobovanie regiónov Záhoria, Podhoria a Trnavy.