1. Úvod
           Súborom všeobecne záväzných právnych predpisov, najmä Zákonníkom práce, zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov (ďalej ”zákon NR SR č. 330/1996 Z. z.”) a zákonom Národnej rady Slovenskej  republiky č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov je upravené ústavné právo zamestnanca na uspokojujúce pracovné podmienky vrátane práva na ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci. Systémom opatrení – ochrannou práce definovaných Zákonníkom práce a vykonávaných zamestnávateľom - sa u zamestnávateľov sleduje vytvorenie a udržiavanie takých pracovných podmienok, ktorými sa zaistí bezpečnosť a ochrana zdravia zamestnanca pri práci, zachová sa jeho zdravie a dlhodobo sa udrží jeho pracovná schopnosť. Výsledkom uplatňovania ochrany práce je uspokojivá kvalita života zamestnanca a korektné vzťahy medzi zamestnávateľom a zamestnancom, ktoré sú predpokladom ekonomického rozvoja organizácie. Dôsledné realizovanie predpisov a úloh v oblasti ochrany práce v záujme zlepšovania pracovných podmienok a osobitne ochrany života a zdravia zamestnancov, je závažným faktorom napomáhajúcim ekonomickému a sociálnemu rozvoju organizácií i Slovenska. 
           Inšpekciou práce sa u zamestnávateľov dôslednejšie presadzuje plnenie práv a povinností zamestnávateľov a zamestnancov v pracovnoprávnej oblasti, zabezpečuje sa vymáhateľnosť práva v tejto oblasti. Táto aktivita štátnych orgánov je v súlade so záujmami zamestnancov, zamestnávateľov i štátu, a to aj v spojitosti s členstvom Slovenskej republiky v Európskej únii a štandardmi v nej uplatňovanými. Inšpekciu práce a dozor v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súčasnosti vykonáva jeden inšpekčný a deväť dozorných orgánov, a to :
•	tri s celoslovenskou prierezovou pôsobnosťou – orgány inšpekcie práce (Národný inšpektorát práce a inšpektoráty práce) v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, orgány na ochranu zdravia v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR a Hlavný banský úrad v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva SR
•	sedem so špecifickou rezortnou pôsobnosťou na bezpečnosť a ochranu zdravia vojaka v rezorte Ministerstva obrany SR, policajta v rezorte Ministerstva vnútra SR, príslušníka Zboru väzenskej a justičnej stráže rezortu Ministerstva spravodlivosti SR, Železničnej polície rezortu Ministerstva dopravy, pôšt a  telekomunikácií SR, Slovenskej informačnej služby, Národného bezpečnostného úradu a colníka  rezortu Ministerstva financií SR. 
Obsahom správy sú poznatky inšpekcie práce z oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane bezpečnosti technických zariadení, z oblasti pracovnoprávnych vzťahov vrátane mzdových a tiež z dohľadu podľa osobitných predpisov, získané inšpekčnými a dozornými aktivitami v kontrolovaných organizáciách v roku 2005. Správa a jej prílohy obsahujú aj opatrenia orgánov inšpekcie práce a uvedených dozorných orgánov, ktoré vykonajú v záujme zlepšenia stavu u zamestnávateľov v roku 2006 a v nasledujúcich rokoch. Podrobnejšie údaje o inšpekčnej činnosti orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce, o ich činnosti a rozbor pracovnej úrazovosti za rok 2005 budú uvedené na internetovej stránke Národného inšpektorátu práce http://www.ip.gov.sk/ a ďalšie údaje o stave ochrany zdravia pri práci na internetovej stránke Úradu verejného zdravotníctva Slovenskej republiky http://www.uvzsr.sk/. Podrobné štatistické údaje o pracovnej úrazovosti a o chorobách z povolania budú obsiahnuté v publikácii Štatistického úradu Slovenskej republiky Pracovná neschopnosť pre chorobu a úraz za rok 2005.

2. Dozorné orgány inšpekcie práce.
Poslaním Národného inšpektorátu práce (ďalej „NIP“) v zmysle zákona č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej „zákon č. 95/2000 Z. z.“) je najmä riadenie a kontrola ôsmych krajských inšpektorátov práce vykonávajúcich inšpekciu práce u takmer všetkých zamestnávateľov na území Slovenska (okrem pracovísk a právnych vzťahov, ktoré podliehajú orgánom dozoru so špecifickou pôsobnosťou), zabezpečovanie prevádzky informačného systému ochrany práce, vykonávanie inšpekcie práce v jadrovej energetike, podieľanie sa na výchove a odbornom vzdelávaní zamestnancov inšpektorátov práce a na príprave koncepčných materiálov v oblasti ochrany práce. 
NIP je kontrolným orgánom v zmysle zákona č. 163/2001 Z. z. o chemických látkach a chemických prípravkoch v znení neskorších predpisov. Pôsobnosť inšpekcie práce vyplýva aj zo zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V zmysle uvedeného zákona, v ktorom sú úlohy inšpekcie práce taxatívne vymenované, sa inšpekcia práce vykonáva na úseku prevencie závažných priemyselných havárií osobitným režimom, a to v koordinácii zabezpečovanej Slovenskou inšpekciou životného prostredia. Orgány inšpekcie práce vykonávajú dohľad nad určenými výrobkami v zmysle zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Činnosť inšpekcie práce v jadrovej energetike, vykonávanú Národným inšpektorátom práce, možno rozdeliť na dve základné časti: tzv. „prehĺbený režim“, zameraný najmä na zariadenia s vysokou a vyššou mierou ohrozenia (tlakové komponenty primárneho okruhu a ďalšie vybrané komponenty jadrových zariadení) a tzv. „klasický režim“, zameraný na kontrolu dodržiavania ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, zaistenia bezpečnosti technických zariadení, pracovnoprávnych predpisov, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv.
Inšpektoráty práce tak isto vykonávajú kontrolu nad dodržiavaním zákona č. 121/2004 Z. z. o pracovnom čase a dobe odpočinku v doprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Pri výkone kontrol na cestných komunikáciách pritom spolupracujú s orgánmi Policajného zboru SR. Národný inšpektorát práce vedie evidenciu vykonaných kontrol a plní ohlasovaciu povinnosť SR o výsledkoch týchto kontrol voči orgánom EÚ a jednotlivým členským štátom. Kompetencie pri odhaľovaní a potieraní nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania vyplývajú inšpektorátom práce zo zákona NR SR č. 82/2005 Z z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Dôležitou oblasťou je aj poskytovanie bezplatného poradenstva v oblasti ochrany práce zamestnávateľom, zamestnancom a fyzickým osobám, ktoré nie sú zamestnávateľmi.

3. Ciele, úlohy a priority inšpekcie práce v roku 2005
Hlavným poslaním inšpektorátov práce je presadzovanie ochrany zamestnancov pri práci a výkon štátnej správy v oblasti inšpekcie práce v zmysle zákona č. 95/2000 Z. z.. Inšpekčná činnosť je zameraná na dozor nad dodržiavaním právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (ďalej „BOZP“), zaistenie bezpečnosti technických zariadení vrátane predpisov upravujúcich faktory pracovného prostredia a na dozor v oblasti pracovnoprávnych predpisov (vznik, zmena a skončenie pracovného pomeru, pracovné podmienky zamestnancov vrátane pracovných podmienok žien, mladistvých a osôb so zmenenou pracovnou schopnosťou), dodržiavaním právnych predpisov upravujúcich zákaz nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv.
Hlavný cieľ pôsobenia orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce (ďalej len „IP“) vyplýva z poslania IP a z úloh daných uzneseniami vlády Slovenskej republiky, medzi ktoré patria najmä:
-	realizácia štátnej politiky BOZP a jej presadzovanie uplatňovania v praxi,
-	zavádzanie legislatívy EÚ do praxe pri výkone inšpekcie práce, 
-	rozvíjanie spoločenského povedomia a motivácie k BOZP a podpora zavádzania systémov riadenia BOZP v podnikoch,
-	zavádzanie nových prístupov k malým a stredným podnikom, 
-	uplatňovanie novej organizačnej štruktúry, ktorá vedie k zracionalizovaniu činnosti inšpekcie práce a zvýšeniu odbornosti inšpektorov práce,
-	odhaľovanie a potieranie nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania v zmysle zákona NR SR č. 82/2005 Z z.,
-	vykonávanie kontrol v zmysle zákona NR SR č. 121/2004 Z z. zameraných na sociálnu legislatívu v doprave.
Najväčšia pozornosť bola venovaná malým podnikom, zamestnávajúcim od 1 do 49 zamestnancov. V prioritách inšpekcie práce boli zahrnuté aj požiadavky európskych autorít v tejto oblasti (SLIC– výbor najvyšších predstaviteľov inšpekcií práce a Európska agentúra pre BOZP v Bilbao ) a premietnuté do celoslovenských úloh so zameraním na:
-	špecifický faktor pracovného prostredia „HLUK“ a jeho eliminovanie (Týždeň BOZP 2005 „OBMEDZTE HLUK“),
-	dodržiavania predpisov BOZP na stavbách, kontrola stavu prevádzkových objektov a BOZP v základných a stredných školách,
-	BOZP na čerpacích staniciach „LPG“,
-	prevencia závažných priemyselných havárií vrátane posudzovania bezpečnostných správ (zákon č. 261/2001 Z. z.),
-	kontrolu systémových prvkov BOZP – systémová inšpekcia práce (SIP),
-	kontrolu nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania,
-	kontrolu sociálnej legislatívy v doprave (jazdné doby, bezpečnostné prestávky, doby denných a týždenných odpočinkov).
          Jednotlivé inšpektoráty práce realizovali ďalších 54 vlastných krajských úloh, ktorými podľa regionálnych potrieb reagovali na zistený stav v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v zmysle kompetencií inšpekcie práce.

4. Subjekty kontrolované inšpekciou práce
Najväčšia pozornosť bola venovaná malým podnikom, zamestnávajúcim od 1 do 49 zamestnancov, v ktorých boli vykonané inšpekcie v 14 019 subjektoch, čo predstavuje 84,42 % z celkového počtu skontrolovaných podnikateľských subjektov. Pritom 7 740 výkonov bolo u zamestnávateľov s počtom 1-9 zamestnancov.
Pri výkone inšpekcie práce bolo v roku 2005 skontrolovaných spolu 16 606 podnikateľských subjektov, ktoré spolu zamestnávali 908 791 zamestnancov. Počty kontrolovaných subjektov podľa ich právnej formy s rozdelením podľa počtu zamestnancov uvádza tabuľka č. 1 (príloha A1), počet zamestnancov v týchto subjektoch tabuľka č. 2 (príloha A1).

5. Stav zistený v subjektoch kontrolovaných orgánmi inšpekcie práce
Pri výkone inšpekcie práce bolo v kontrolovaných subjektoch zistených 67 489 nedostatkov, ktoré sú špecifikované podľa objektov dozoru a podľa hlavných skupín odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (OKEČ) v tabuľkách č. 6, 7 a 8 (príloha A1). Počet zistených nedostatkov sa oproti roku 2004, kedy bolo zistených 62 341 nedostatkov, zvýšil o 7,63 %.
Najviac nedostatkov v kontrolovaných subjektoch podľa OKEČ bolo zistených v priemyselnej výrobe (1 9381 nedostatkov zníženie oproti predchádzajúcemu roku o 3,4 %) a podľa objektov dozoru v oblasti vyhradených technických zariadení (18 191 nedostatkov, čo predstavuje v porovnaní s rokom 2004 zvýšenie o 6,78 %).
V oblasti ustanovených pracovných podmienok zistili inšpektori práce 3 136 nedostatkov. Oproti porovnateľnému obdobiu roka 2004 stúpol ich počet o 161 %. V oblasti osobných ochranných pracovných prostriedkov (ďalej „OOPP“) inšpektori práce zistili 2 314 nedostatkov. Oproti porovnateľnému obdobiu roku 2004 je to pokles o 13 %.  Najväčší počet nedostatkov bol zistený v odvetví priemyselnej výroby. V riadení BOZP bolo zistených 10 838 nedostatkov, čo predstavuje oproti roku 2004 kedy v tejto oblasti bolo zistených 10 815 nedostatkov, takmer tú istú úroveň. V organizácii práce bolo zistených 1 542 nedostatkov, čo je oproti porovnateľnému obdobiu roka 2004 zvýšenie o 16%. 
Prevádzkové budovy a objekty:- Na stav prevádzkových budov a objektov poukazuje 8 536 zistených nedostatkov v tejto oblasti (z celkového počtu zistených nedostatkov 67 489), ktorý sa oproti minulému roku zvýšil o 1 %. Najhorší stav bol zistený v priemyselnej výrobe (2 513 nedostatkov), potom v oblasti veľkoobchodu, maloobchodu a pri oprave motorových vozidiel (1 607 nedostatkov) a tiež v školstve (967 nedostatkov). Pozri tabuľku č. 6 a 7 prílohy A1. 
V oblasti  technického stavu strojov a zariadení bolo zistených 2 582 nedostatkov, z toho na špeciálnych strojoch a zariadeniach 1 072 nedostatkov. Situácia sa zlepšila, nakoľko počet zistených nedostatkov v porovnaní s minulým rokom klesol na 81 %. Počty nedostatkov podľa jednotlivých rezortov udáva tabuľka č. 6 a č. 7 prílohy A1. Vyhradené technické zariadenia (VTZ) patria do oblasti, v ktorej inšpektori práce každoročne zisťujú najväčší počet nedostatkov. V roku 2005 ich počet vzrástol oproti minulému roku z 17 035 na 18 189, čiže o 7 %. Z toho bolo 5 800 nedostatkov zistených na VTZ v priemyselnej výrobe, 3 081 v oblasti veľkoobchodu, maloobchodu a opravy motorových vozidiel a 1 869 v školstve. Pozri tabuľku č. 6 a 7 prílohy A1.
            V oblasti trhového dohľadu bolo celkom uskutočnených 259 výkonov inšpekcie práce, čo predstavuje oproti minulému roku zníženie na 72,75 %. V oblasti sociálnej legislatívy v doprave podľa zákona č. 121/2004 Z. z. o pracovnom čase a dobe odpočinku v doprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“) podľa požiadaviek EÚ bolo potrebné vykonať spolu 10 500 kontrol záznamových listov vodičov na pracoviskách a pozemných komunikáciách. Na pracoviskách a komunikáciách bolo zistených celkom 30 719 nedostatkov. Z výsledkov za rok 2005 je vidieť, že úlohy boli splnené na 131,41 % z celoročného plánu. 
          Podľa zamerania jednotlivých celoslovenských úloh je možné konštatovať tento stav nasledovne:
             V oblasti úlohy BOZP so zameraním na špecifický faktor pracovného prostredia „HLUK“ a jeho eliminovanie, ktorá bola pripravená a vykonaná v súlade s usmernením Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci v Bilbao, ktorá na rok 2005 vyhlásila Týždeň BOZP „OBMEDZTE HLUK“ bolo vykonaných 136 inšpekcií, pri ktorých bolo zistených spolu 1 092 nedostatkov, z toho 82 závažných. V rámci tejto úlohy boli vykonané aj spoločné previerky s regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva. 
Pri výkone inšpekcie práce na BOZP na stavbách a staveniskách na území Slovenskej republiky bolo skontrolovaných spolu 93 stavieb a stavenísk. V rámci vykonaných previerok bolo skontrolovaných 181 subjektov, u ktorých bolo zistených spolu 1 098 nedostatkov, z toho 107 závažných. Z hľadiska členenia zistených nedostatkov podľa objektov v zmysle metodiky pre výkon inšpekcie práce najväčší počet nedostatkov bol zistený v riadení BOZP (360 – nedostatočné poučenie v oblasti BOZP, chýbajúce vzájomné vzťahy a záväzky na spoločných pracoviskách, chýbajúca koncepcia politiky BOZP, nedostatočná evidencia  a registrácia udalostí a pod.), v činnostiach (339 – neoznačené a nezabezpečené vstupy na staveniská, nebezpečné spôsoby skladovania materiálov, nebezpečný výkon zemných prác, nezabezpečenie prác a pracovníkov pri realizácii prác vo výškach a nad voľnou hĺbkou, nevyhovujúce konštrukcie lešení a pod.). V rámci výkonov inšpekcie práce bolo inšpektormi práce vydaných spolu 13 rozhodnutí s vydaním 50 zákazov. Zákazy sa týkali používania výrobných a prevádzkových priestorov, prevádzky ostatných strojov a zariadení, používania technológie, činností, ostatných prác bez oprávnenia, resp. kvalifikácie, prevádzky vyhradených technických zariadení elektrických. 
V rámci úlohy BOZP na čerpacích staniciach „LPG“ bolo vykonaných celkom 86 výkonov inšpekcie práce s celkovým počtom 689 nedostatkov, z toho 46 závažných. Najviac nedostatkov bolo zistených v oblasti vyhradených technických zariadení (356 nedostatkov), ale aj na úseku riadenia BOZP (celkom 190 nedostatkov), čo vyplýva z nedostatočnej znalosti tejto problematiky a zabezpečovania činnosti malým počtom zamestnancov. V oblasti osobných ochranných pracovných prostriedkov bolo zistených 64 nedostatkov. Pri výkonoch inšpekcie práce vykonaných podľa tejto úlohy boli vydané 4 rozhodnutia: rozhodnutie o zákaze vykonávať činnosť na vyhradenom technickom zariadení, ktorou je plnenie tlakových nádob na dopravu plynov, nádrží motorových vozidiel, bez oprávnenia vydaného orgánom dozoru, rozhodnutie o zákaze poverovať obsluhou tlakovej nádoby - nadzemného zásobníka plynu osoby bez odbornej spôsobilosti, rozhodnutie o zákaze poverovať obsluhou zariadenia na plnenie nádob motorových vozidiel skvapalnenými uhľovodíkovými plynmi osoby bez odbornej spôsobilosti na túto činnosť a rozhodnutie o zákaze prevádzkovať zariadenie na plnenie nádob motorových vozidiel skvapalnenými uhľovodíkovými plynmi bez oprávnenia na plnenie nádrží motorových vozidiel plynom.
Previerky prevencie závažných priemyselných havárií vrátane posudzovania bezpečnostných správ ( zákon č. 261/2001 Z. z.) boli zabezpečované v osobitnom režime v zmysle Plánu koordinovaných kontrol  Ministerstva životného prostredia SR na rok 2005 a boli koordinovaným výkonom štátneho dozoru na úseku prevencie závažných priemyselných havárií inšpekcie práce podľa § 27 ods. 3 zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Inšpektori práce vykonali celkom 50 výkonov inšpekcie práce Celkove bolo zistených 595 nedostatkov, z toho 91 závažných. Najviac zistených nedostatkov sa týkalo prevádzkovania vyhradených technických zariadení (cca 66 %) a stavu prevádzkových budov a objektov (20,86%).
          V rámci kontrol systémovej inšpekcie práce bolo vykonaných 107 inšpekcií, pri ktorých bolo zistených spolu 635 nedostatkov, z toho 23 závažných.
            Kontrola stavu prevádzkových objektov a BOZP v základných a stredných školách priniesla nasledovný stav: spolu bolo vykonaných 186 kontrol, z toho 108 na základných školách a 78 na stredných školách. Celkom bolo zistených 2 265 nedostatkov. Najviac nedostatkov (1 338) vyplynulo z porušenia Zákona č. 330/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov. Celkom bolo vydaných 24 rozhodnutí, v ktorých bolo vydaných 40 zákazov. Najviac zákazov bolo vydaných v oblasti prevádzky ostatných strojov a zariadení (v počte 26 kusov zariadení).V piatich prípadoch bol vydaný zákaz vykonávať práce proti predpisom – obsluha kotlov nemala zdravotnú spôsobilosť a obsluha TNS nemala na túto činnosť odbornú spôsobilosť.
          Pracovné podmienky pri práci so zobrazovacími jednotkami. Krajské inšpektoráty uskutočnili v rámci tejto úlohy 272 inšpekcií, pri ktorých bolo zistených spolu 1 416 nedostatkov, z toho 124 závažných.
          Mimoriadne previerky inšpekcie práce  05 122 - SLIC v stavebníctve 2005 – I. etapa. V mesiaci apríl 2005 sa uskutočnilo stretnutie pracovnej skupiny nových členských štátov EÚ. Predmetom stretnutia pracovnej skupiny bola príprava Európskej kampane SLIC v stavebníctve pre nových členov EÚ. Kampaň v stavebníctve bola svojím obsahom prispôsobená  trom oblastiam, ktoré sú podľa štatistických vyhodnotení najproblematickejšie. Jednalo sa o oblasti pádov z výšok, dopravy na staveniskách, pádov predmetov z výšky, činnosti súvisiace s manipuláciou a s bremenami. Na prvej etape Kampane sa zúčastnilo spolu 40 inšpektorov sústavy NIP. Skontrolovaných bolo 206 stavenísk a zistených spolu 665 nedostatkov. Z uvedeného počtu bolo 239 nedostatkov zistených u stavebníkov (36%), fyzických alebo právnických osôb, z podnetu ktorých sa stavby realizujú. U zhotoviteľov, t.j. u dodávateľov stavebných prác, bolo spolu zistených 426 nedostatkov (64%). Rozhodnutím bolo daných spolu 6 zákazov (5x IP Košice, 1x IP Žilina). Tieto zákazy sa týkali chýbajúcej odbornej a zdravotnej spôsobilosti obslúh stavebných strojov, v jednom prípade bol vydaný zákaz na používanie lešenia, ktoré svojou konštrukciou nezodpovedalo podmienkam bezpečnej prevádzky. II. etapa - Na jej realizácii sa zúčastnilo spolu 51 inšpektorov práce sústavy NIP, čo je o 11 inšpektorov viac, ako bolo zúčastnených v I. etape. Spolu bolo skontrolovaných 260 stavenísk, čo je o 54 stavenísk viac ako v I. etape kampane. Bolo zistených spolu 973 nedostatkov, čo je o 308 nedostatkov viac ako v I. etape kampane. Z uvedeného počtu bolo 435 nedostatkov zistených u stavebníkov (44,7%), fyzických alebo právnických osôb, z podnetu ktorých sa stavby realizujú. U zhotoviteľov, t.j. u dodávateľov stavebných prác, bolo spolu zistených 538 nedostatkov (55,3%). Rozhodnutím bolo daných spolu 10 zákazov.
          Kolaudácie. V roku 2005 sa inšpektoráty práce, ako dotknutý orgán štátnej správy, zúčastnili spolu na 4 563 kolaudačných konaniach, čo je oproti roku 2004 nárast o 401 kolaudácií (tabuľka č. 3 prílohy A1).
          V jadrovej energetike realizoval NIP 806 výkonov.                                    
          Pracovnoprávne a mzdové predpisy - V priebehu roka 2005 bolo vykonaných spolu 9 476 kontrol so zameraním na kontrolu dodržiavania pracovnoprávnych a mzdových predpisov, čo je o 21,13% menej oproti roku 2004. Počet porušení predpisov (nedostatkov) zistených inšpekciou práce v oblasti pracovnoprávnych a mzdových predpisov v roku 2005 bol 17 805, čo predstavuje nárast oproti roku 2004 o 17 . Najviac nedostatkov bolo zistených v členení podľa OKEČ v oblasti veľkoobchodu a maloobchodu – 5 394 porušení a v priemyselnej výrobe 3 656 porušení. Pri kontrole dodržiavania ustanovení kolektívnych zmlúv bolo zistených 31 nedostatkov, čo je o 47% menej než v roku 2004. Najväčší počet nedostatkov v oblasti kolektívnych zmlúv bol zistený v priemyselnej výrobe – 12 porušení a v oblasti obchodu - 5 porušení.
Kontrolou nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania bol zistený nasledujúci stav. Kontrola nelegálneho zamestnávania v roku 2005 bola orientovaná do dlhodobo problémových oblastí obchodu a služieb, reštauračných a hotelových zariadení, textilného priemyslu, drevospracujúceho priemyslu a stavebníctva. V roku 2005 bolo vykonaných 10 624 kontrol nelegálneho zamestnávania, pričom čas na výkon bol 33 795 hodín. Inšpektori skontrolovali 44 578 osôb prítomných na pracovisku. Z uvedeného počtu kontrolovaných osôb bolo 1 693 nelegálne zamestnaných. Kontrola nelegálnej práce a kontrola nelegálneho zamestnávania bola v roku 2005 v prevažnej miere zameraná na zamestnávateľské subjekty s počtom zamestnancov 1 až 9 a 10 až 49. Z celkového počtu 44 578 skontrolovaných osôb bolo v uvedených subjektoch skontrolovaných 32 661 osôb.      Z hľadiska právnej formy bolo najviac skontrolovaných osôb v spoločnostiach s ručením obmedzeným 21 674 osôb a u fyzických osôb 15 783 osôb. Počet nelegálne zamestnávaných osôb bol u fyzických osôb 1 074 a v spoločnostiach s ručením obmedzeným 538. Najvyšší počet skontrolovaných osôb bol podľa OKEČ v odvetví priemyselnej výroby 13 263 a obchodu 10 293. Počet nelegálne zamestnávaných osôb v odvetví priemyselnej výroby bol 279, v odvetví obchodu 430.

6. Najzávažnejšie zistenia orgánov inšpekcie práce v kontrolovaných subjektoch
K najzávažnejším a najčastejším nedostatkom v oblasti poskytovania a používania OOPP bolo, že podnikateľské subjekty nemajú stanovenú politiku BOZP, konkrétne úlohy a zodpovednosť riadiacich pracovníkov, v dôsledku nedostatočnej úrovne školenia zamestnanci neplnia požiadavky, ktoré môžu priamo ovplyvniť BOZP na pracoviskách, zástupcovia zamestnancov zanedbávajú plnenie úloh, ktoré im vyplývajú z ich funkcie. K ďalším nedostatkom patrí absencia zástupcov zamestnancov a nevypracovanie prevádzkových predpisov. Zamestnávatelia často nemajú spracované hodnotenie rizík pre pracoviská a následne na to nevykonávajú potrebné opatrenia.
           Najčastejšími závažnými zistenými nedostatkami v rámci zamerania na hluk na pracoviskách boli najmä: nevykonanie pravidelného merania a hodnotenia faktorov pracovného prostredia, chýbajúce záznamy o výsledkoch meraní hluku a vibrácií, chýbajúce označenie pracovísk a pracovných miest, kde úroveň hluku prekročila najvyššiu prípustnú úroveň a nedodržanie stanovených termínov pravidelných lekárskych prehliadok a audiometrických vyšetrení sluchu zamestnancov. 
Najviac zistených nedostatkov v oblasti prevencie závažných priemyselných havárií sa týkalo prevádzkovania vyhradených technických zariadení (cca 66 %) a stavu prevádzkových budov a objektov (20,86 %). V zmysle zákona č. 261/2002 Z. z. najčastejšie zisťované nedostatky - organizácie kategórie A: podnik nemal vypracované posúdenie rizika závažnej priemyselnej havárie a vypracovaný havarijný plán, zriadenú, resp. dojednanú záchrannú službu v zmysle uvedeného zákona a nepredložil príslušné podklady orgánu štátnej správy na vypracovanie plánu ochrany obyvateľstva. Inšpektorát práce nekonal vzhľadom na tieto zistené porušenia, ale určeným spôsobom o nich informoval SIŽP, ktorá môže v zmysle tohto zákona uložiť organizácii príslušné opatrenia na odstránenie nedostatkov a uložiť sankcie; -organizácie kategórie B: neúplné vypisovanie B príkazov, bolo vydané 1 rozhodnutie o zákaze používať vyhradené elektrické zariadenie  a jedno rozhodnutie o zákaze poverovať dodávateľské subjekty činnosťou opravy a údržby plynových zariadení bez platného oprávnenia. 
          Zhoršujúci stav v oblasti BOZP v kontrolovaných stredných školách sa začína prejavovať v stredných odborných učilištiach so zameraním na výučbu strojárskych profesií. Stroje a zariadenia v týchto školách sú morálne opotrebované, bez predpísaných ochranných opatrení a na nákup nových nie sú finančné prostriedky. V niektorých školách, predovšetkým v školách zriadených obcami je stav BOZP na hranici prevádzkyschopnosti. Ide najmä o zastarané objekty kotolní, kuchýň a telocviční.
          V sociálnej legislatíve v doprave medzi najčastejšie a najzávažnejšie nedostatky patrili nesprávne používanie záznamových listov tachografového zariadenia – 10 243 – prípadov, nedodržanie bezpečnostnej prestávky – 7 687 prípadov, nedodržanie nepretržitého denného odpočinku – 4 993 prípadov a nedodržanie maximálne dovoleného denného času vedenia vozidla – 3 661 prípadov. Previerky vo všeobecnosti ukázali, že mnohí zamestnávatelia si neuvedomujú povinnosť vyplývajúcu im z § 37 ods. 4 zákona: preukázateľne informovať zamestnancov v doprave o príslušných všeobecne záväzných právnych predpisoch, vnútorných predpisoch zamestnávateľa a dohodách medzi sociálnymi partnermi, ktoré majú vplyv na pracovný čas a dobu odpočinku. Vodiči nemajú úplné informácie o povinnostiach vyplývajúcich im zo zákona. Zamestnanci nie sú preškolení z návodov na obsluhu príslušného záznamového zariadenia, z čoho vyplývajú aj zistené porušenia zákona. Práca inšpektorov práce u zamestnávateľov, ale predovšetkým na pozemných komunikáciách, prispela aj k priaznivému výsledku dopravnej nehodovosti v roku 2005. Štatistiky udávajú, že to bol rok, kedy sa po niekoľkých rokoch dosiahol pokles dopravnej nehodovosti oproti predchádzajúcemu roku, napriek nárastu dopravných prostriedkov na našich cestách.
Previerkami na zaistenie BOZP pri práci so zobrazovacími jednotkami boli v kontrolovaných organizáciách zistené závažné nedostatky, najmä v nevyhovujúcom stave pracovísk. Tie sa týkali ergonómie, fyzickej záťaže a nevyhovujúceho osvetlenia pracovísk. Nedostatky zistené v oblasti riadenia BOZP poukázali na to, že zamestnávatelia vo veľkej miere neanalyzovali pracovné podmienky a tieto nehodnotili osobitne z hľadiska záťaže zraku, podporno-pohybovej sústavy a neuropsychického stresu. Zistené nedostatky súvisiace s nevhodným vybavením pracovísk (stoly, stoličky, osvetlenie a pod.), poukázali na to, že svoj podiel viny nesú aj niektorí výrobcovia (dovozcovia) nábytku, nerešpektujúci zásady ustanovené nariadením vlády SR č. 247/2001 Z. z. (nevhodné konštrukčné riešenie pracovných stolov, stoličiek a pod.). Technický stav počítačovej techniky bol pomerne na dobrej úrovni. Pracoviská, ktoré sú zriaďované v nových priestoroch a budovách sú zväčša v dobrom stave aj v oblasti vybavenia pracovísk zobrazovacími jednotkami. Nedostatky sa vyskytli v organizáciách, ktoré sídlia v starších prenajatých priestoroch, kde zmluvné podmienky nezaručujú dlhodobé bezproblémové využívanie prenajatých priestorov a z ekonomických dôvodov potom vyvstáva problém prispôsobiť pracovné prostriedky usporiadaniu pracovísk tak, aby vyhovovali požiadavkám Nariadenia vlády č. 274/2001 Z. z.. 
V stavebníctve najviac opakovanými nedostatkami, ktoré boli zistené u stavebníkov, bolo nezaslanie oznámenia o začatí prác na stavenisku na inšpektorát práce. Stavebníci si zamieňali oznámenie o začatí prác na príslušný stavebný úrad v zmysle stavebného zákona s oznámením na príslušný inšpektorát práce v zmysle nariadenia vlády SR č. 510/2001 Z .z.. V ďalšom sa jednalo o nespracovanie plánu BOZP, ale aj nepoverenie koordinátorov dokumentácie a koordinátorov bezpečnosti stavebníkmi. Častým problémom u  stavebníkov – investorov sa javí absolútna neznalosť nariadenia vlády SR č. 510/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na stavenisko v znení novely č. 282/2004 Z. z. V prípade, že stavebník tento právny predpis pozná, nie vždy si ho správne interpretuje a má snahu v rámci zmlúv o dielo preniesť povinnosti a zodpovednosti na zhotoviteľa stavby. Zhotovitelia s týmto súhlasia, pretože chcú získať zákazku, ale po získaní zákazky sa tejto problematike už nevenujú.
           Zamestnávatelia, ktorí majú vyhlásené rizikové pracoviská, nezabezpečujú pravidelné posúdenie zdravotnej spôsobilosti na prácu na týchto pracoviskách. Problémom pre niektoré z kontrolovaných subjektov sa javí zabezpečovanie meraní škodlivých faktorov pracovného prostredia, na ktoré sú po organizačných zmenách na regionálnych úradoch verejného zdravotníctva (ďalej len „RÚVZ“) dlhé čakacie doby a zhoršila sa ich dostupnosť. (Boli vykonávané okresnými zdravotnými ústavmi, teraz krajskými, resp. regionálnymi.)
           Medzi závažnejšie nedostatky na prevádzkových budovách patrili chýbajúce ochranné zábradlia a držadlá a nevhodné usporiadanie pracovných miest. Vážne nedostatky, ktoré ohrozovali deti, boli zistené aj v základných školách, kde bolo zistené napr. hroziace spadnutie komína, odkvapových žľabov a pod. V poľnohospodárskych subjektoch sa prevádzkuje oveľa menej objektov, ale ich technický stav je často na hranici únosnosti z hľadiska ohrozenia bezpečnosti osôb i samotných zvierat.
           V oblasti  technického stavu strojov a zariadení k najzávažnejším a zároveň najčastejším patrili chýbajúce ochranné kryty rotujúcich častí strojov a nedostatočné odsávanie pri drevoobrábacích strojoch. V oblasti plynových zariadení boli zistené nedostatky týkajúce sa predovšetkým chýbajúcich bezpečných technologických postupov pre činnosti vykonávané na základe oprávnenia, používanie nevhodných meracích a kontrolných prístrojov a skúšobných zariadení, nedostatočne vykonané odborné prehliadky a skúšky zariadení pred uvedením do prevádzky, neboli vedené revízne knihy priemyselných plynovodov, chýbali pasporty tlakových nádob a ďalšia technická dokumentácia, bolo zistené nedostatočne vetranie kotolní. Najčastejšie nedostatky zistené pri prevádzkovaní tlakových zariadení, respektíve pri ich uvádzaní do prevádzky, sa týkali vedenia prevádzkovej  a projektovej dokumentácie (v správach o odborných prehliadkach a skúškach neboli uvádzané nedostatky zistené na zaradeniach; neoznačenie hlavných armatúr, neoznačenie potrubí smerom toku a druhom pretekajúceho média, nedostatočné tepelné izolácie povrchov so zvýšenou teplotou). Často bola zistená skutočnosť, že projektová dokumentácia kotolní vrátane riešenia vetrania nebola k dispozícii.
           U zdvíhacích zariadení prevažovali nedostatky ako: nevykonávanie periodických odborných prehliadok a skúšok (revízií) VTZ, neboli určené osoby zodpovedné za prevádzku a technický stav elektrických VTZ, chýbali miestne prevádzkové predpisy pre prevádzku VTZ, nebola vedená  predpísaná prevádzková dokumentácia, nevykonali sa pravidelné kontroly oceľových lán mostových žeriavov a viazacích prostriedkov a úradné skúšky.           Pri výkonoch inšpekcie zameraných na elektrické zariadenia boli zistené najmä tieto nedostatky: nevykonávanie revízií elektrického náradia po vykonanej oprave, nevykonávanie predpísaných odborných prehliadok a skúšok, vykonávanie činnosti na elektrických zariadeniach bez príslušného oprávnenia a nevypracovanie protokolu o určení prostredia.
          Najčastejšie vyskytujúcimi sa nedostatkami v rámci trhového dohľadu boli : výrobcovia alebo dovozcovia pred uvedením určeného výrobku na trh nevydali písomné vyhlásenie o zhode, vyhlásenia o zhode neobsahovali potrebné náležitosti podľa príslušného nariadenia vlády, vo vyhláseniach o zhode sa citovali nesúvisiace alebo neplatné STN. Zistený bol závažný nedostatok, keď výrobca uvádzal na trh elektrické rozvádzače bez preukázania zhody ich vlastnostís technickými predpismi a požiadavkami na ich bezpečnosť, návody na obsluhu prevádzku neboli v slovenskom jazyku.
V rámci pracovnoprávnych predpisov najčastejšie porušovanou časťou Zákonníka práce je 4. časť - § 118 až § 135 – Mzda a priemerný zárobok, ustanovenie § 43 Zákonníka práce (náležitosti pracovnej zmluvy) a ustanovenie § 99 Zákonníka práce (evidencia).
           Najväčší počet porušení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov bolo zistených v tom, že zamestnávatelia si nesplnili oznamovaciu povinnosť voči Sociálnej poisťovni - 982 prípadov (z toho 510 žien). Zamestnávanie bez pracovnoprávneho vzťahu bolo zistené v 667 prípadoch (z toho 397 žien).

7. Nápravné opatrenia orgánov inšpekcie práce
           Na zabezpečenie nápravy a odstránenie zistených nedostatkov orgány inšpekcie práce v súlade so svojimi kompetenciami počas inšpekcie a na jej záver vykonali príslušné zákonné opatrenia priamo v kontrolovaných subjektoch, keď navrhli technické, organizačné a iné opatrenia potrebné na zlepšenie zisteného stavu a nariadili odstrániť zistené nedostatky v určených lehotách. V nevyhnutných a závažných prípadoch v  záujme ochrany života a zdravia zakázali používanie strojov a technických zariadení, výrobných a prevádzkových priestorov a vykonávanie prác bez oprávnenia alebo proti predpisom. 
Prehľad rozhodnutí vydaných orgánmi inšpekcie práce je uvedený v tabuľke č. 10 prílohy A1. Z tohto prehľadu je zrejmé, že najviac rozhodnutí bolo z dôvodu práce bez právneho titulu - nelegálne zamestnávanie (1 641 rozhodnutí). Na zákaz prevádzky ostatných strojov a zariadení bolo vydaných 158 rozhodnutí o zákaze (o 48 % menej ako v minulom roku), 90 rozhodnutí bolo vydaných na zákaz ostatných prác bez oprávnenia, respektíve kvalifikácie (o 26 % menej ako v roku 2004) a 80 rozhodnutí na zákaz ostatných prác proti predpisom (nárast o 7%).

8. Sankčné opatrenia orgánov inšpekcie práce
  V roku 2005 bolo navrhnutých celkom 1 434 pokút v celkovej sume 24 418 000 Sk. Počet skutočne uložených pokút bol 1 273 v hodnote 21 693 000 Sk, z ktorého nadobudlo právoplatnosť 1 246 pokút v hodnote 21 410 000 Sk (pozri tabuľku č. 12 prílohy A1). Prehľad pokút právoplatne uložených orgánmi inšpekcie práce organizáciám, jednotlivcom a rozdelenie uložených pokút podľa druhu výkonu je uvedený v tabuľke č. 9 prílohy A1.
Z prehľadu vyplýva, že orgány inšpekcie práce vydali organizáciám v roku 2005 celkom 1 241 právoplatných rozhodnutí o uložení pokuty, čo predstavuje oproti minulému roku o 569 viac. Celková hodnota pokút činí 21 380 000 korún. (O 350 000 korún vyššia suma ako v roku 2004.) Opakovane bolo najviac právoplatne uložených pokút uložených na základe výsledkov inšpekcií práce vykonaných na základe podnetov (543 v celkovej hodnote 8 151 000 korún). Na základe vyšetrovania udalostí bolo právoplatne uložených 111 pokút v hodnote 5 705 000 Sk.
           Jednotlivcom uložili orgány inšpekcie práce celkom 5 právoplatných pokút v hodnote 30 000 Sk. Bolo to o 9 pokút menej ako v minulom roku.
          Celkový počet blokových pokút uložených orgánmi inšpekcie práce jednotlivcom bol 1 035 v sumárnej hodnote 836 800 Sk. Nárast oproti minulému roku prestavuje 462 blokových pokút v celkovej hodnote 250 800 Sk.
          Najvyššia suma právoplatne uložených pokút bola z porušenia povinností v oblasti pracovnoprávnych vzťahov (9 665 500 Sk). Významný podiel mali právoplatne uložené pokuty za porušovanie povinností v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a tiež za nelegálne zamestnávanie (3 390 500 Sk).

9. Stav a vývoj pracovných úrazov a chorôb z povolania
V Slovenskej republike, v organizáciách v pôsobnosti orgánov inšpekcie práce, v roku 2005 došlo k 71 smrteľným pracovným úrazom a k 179 ťažkým pracovným úrazom, čo je o 4 smrteľné a 4 ťažké pracovné úrazy menej ako v roku 2004. Dlhodobým ťažiskovým zdrojom úrazov sú dopravné prostriedky (30 smrteľných a 49 ťažkých pracovných úrazov v roku 2005). Najvyšší podiel závažných pracovných úrazov sa koncentruje v priemyselnej výrobe (34%), v stavebníctve (22%) a doprave (12,8%). Najčastejšími príčinami smrteľných a ťažkých pracovných úrazov je používanie nebezpečných pracovných postupov (55). V uvedenom období došlo k 18 prevádzkovým nehodám (oproti roku 2004 o 6 viac), ktoré mali za následok 2 ťažké pracovné úrazy a 6 ostatných pracovných úrazov. Materiálne škody pri prevádzkových nehodách predstavovali čiastku odhadnutú na 73 137 162 Sk. Najviac priemyselných nehôd registrujeme v priemyselnej výrobe (14).
Tak ako pri smrteľných a ťažkých pracovných úrazov, aj pri ostatných registrovaných pracovných úrazoch pokračuje dlhodobý pozitívny trend znižovania jeho počtu.
V roku 2005 evidujeme 10 412 ostatných pracovných úrazov, čo je o 80 úrazov menej ako v roku 2004. Najčastejšou príčinou ostatných pracovných úrazov boli nedostatky osobných predpokladov na riadny pracovný výkon (7 703), a to hlavne pri manipulácii s bremenami (2 553). Rozbor pracovných úrazov a prevádzkových nehôd v organizáciách v pôsobnosti dozoru NIP za rok 2005 je v prílohe A2. Rozbor pracovnej úrazovosti v Slovenskej republike za rok 2005 je uvedený v prílohe A3.

10. Spolupráca orgánov inšpekcie práce
10.1 Spolupráca s inými orgánmi a organizáciami na vnútroštátnej úrovni 
          Spoločné previerky s RÚVZ boli dohodnuté na rokovaní Poradného orgánu hlavného hygienika a generálneho inšpektora práce so zameraním na pracovné podmienky z hľadiska bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zamestnancov rizikových profesií pri expozícii hluku a pracovné podmienky a bezpečnosť ochrany zdravia pri práci na staveniskách vrátane búracích prác materiálov s obsahom azbestu. Spoločné previerky s regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva splnili svoj účel v tom, že oba orgány dozoru si vzájomne vymenili svoje poznatky a skúsenosti za účelom v čo najvyššej miere eliminovať ohrozenie a ochrániť zdravie zamestnancov. Na druhej starne nie všetky krajské inšpektoráty hodnotili spoluprácu ako bezproblémovú. Ako problém uvádzali zosúladenie činnosti pri stretnutí v kontrolovanom subjekte a pri vydávaní protokolu zo strany inšpektora práce a zápisnice zo strany orgánu na ochranu zdravia, keď oba dozorné orgány kontrolujú tú istú oblasť a predkladajú zamestnávateľovi dva rôzne výstupy.
           Súčinnosť pri kontrole nelegálnej práce s jednotlivými zložkami policajného zboru (príslušnými odbormi poriadkovej polície a odbormi hraničnej a cudzineckej polície) bola až na jednu výnimku hodnotená zo strany krajských inšpektorátov ako veľmi dobrá. V plnom rozsahu zabezpečovali ochranu inšpektorov práce pri výkone inšpekcie práce v priebehu kontrolných akcií v nočných hodinách.
           Pri kontrole nelegálnej práce spolupracovali inšpektoráty práce aj s Úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ktoré poskytovali informácie o kontrolovaných osobách, o evidencii uchádzačov o zamestnanie a o poberateľoch podpory v nezamestnanosti. V rámci akcie VIETOR, BARMAN a VIETOR 2 boli vykonávané kontroly zamerané na nelegálnu prácu, zamestnávanie cudzincov a mladistvých v zmysle zákona č. 82/2005 Z. z. Spolupráca s Policajným zborom SR bola aj pri ďalších pracovných aktivitách, ako je vyšetrovanie udalostí a spoločné výkony na cestách so zameraním na dodržiavanie ustanovení zákona č. 121/2004 Z. z. 
           So Sociálnou poisťovňou nastala úzka spolupráca s nadobudnutím účinnosti zákona o nelegálnom zamestnávaní, spočívajúca najmä v overovaní údajov predložených zamestnávateľmi v databáze Sociálnej poisťovne. Ďalej pokračuje spolupráca v poskytovaní potrebných údajov pri vyšetrovaní pracovných úrazov, pričom práve požiadavka Sociálnej poisťovne týkajúca sa objasnenia niektorých pracovných úrazov býva podnetom na šetrenie zo strany inšpektorátu práce, ak sa jedná o pracovný úraz, ktorý zamestnávateľom nebol vôbec hlásený, alebo preklasifikovaný na ťažký pracovný úraz bez nahlásenia na inšpektorát práce.
           Koordinované kontroly boli vykonané v spolupráci so Slovenskou inšpekciou životného prostredia, orgánmi štátnej správy na úseku ochrany pred požiarmi, orgánmi štátnej správy na úseku civilnej ochrany, orgánmi na ochranu zdravia a Hlavným banským úradom (úloha č. 05 106) v zmysle zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií v znení neskorších predpisov. 
            Spolupráca  s Okresnými riaditeľstvami Hasičského a záchranného zboru krajských stavebných úradov bola účinná pri vybavovaní kolaudácií. Inšpektoráty práce spolupracovali s Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a Súdnym lekárstvom v súvislosti s vyžiadaním materiálov a odborných stanovísk spojených s vyšetrovaním udalostí. Taktiež spolupracovali  s Policajným zborom SR pri kontrole sociálnej legislatívy v doprave na komunikáciách a pri vyšetrovaní udalostí.

10.2 Spolupráca na medzinárodnej úrovni
V rámci medzinárodnej spolupráce zamestnanci NIP aktívne pracovali v nasledovných pracovných skupinách:
•	Výbor na vymáhanie legislatívy v oblasti pracovného času a doby odpočinku v doprave so sídlom v Bruseli,
•	Pracovná skupina Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce (SLIC) pre vymáhanie práva (Enforcement Working Group) so sídlom v Luxemburgu,
•	Pracovná skupina Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce SLIC - inšpekcia práce v stavebníctve so sídlom v Luxemburgu,
•	Pracovná skupina Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce SLIC - inšpekcia práce s bremenami so sídlom v Luxemburgu,
•	Pracovná skupina Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce SLIC – inšpekcia práce s azbestom so sídlom v Luxemburgu,
•	Pracovná skupina Poradného výboru BOZP pri Európskej Komisii so sídlom v Luxemburgu pre monitorovanie prípravy príručiek dobrej praxe – vibrácie,
•	Projekt Národný koordinátor SLIC – CIRCA (Communication and Information Resource Centre Administrator) so sídlom v Luxemburgu,
•	Projekt Matra-flex: Implementácia legislatívy a posilňovanie orgánov inšpekcie práce v oblasti závažných priemyselných havárií v Slovenskej republike,
•	Projekt Matra-flex: Skvalitnenie prevencie závažných priemyselných havárií,
•	Pracovná skupina expertov k implementácii Smernice 96/71/EC týkajúcej sa vysielania pracovníkov so sídlom v Bruseli.

11. Hodnotenie stavu ochrany práce v roku 2005 v Slovenskej republike
            Z poznatkov získaných inšpekčnou činnosťou v roku 2005 vyplýva skutočnosť, že starostlivosť o ochranu zdravia všeobecne, predovšetkým však o BOZP, nie je v popredí záujmu preverovaných subjektov. Vo veľa prípadoch je iba formálna, najmä v malých a stredných podnikoch. Úroveň pracovných podmienok veľmi často odzrkadľuje ekonomické možnosti zamestnávateľov a veľmi často až nezáujem ich vedenia o zabezpečovanie dobrých pracovných podmienok. Zamestnávatelia odôvodňujú neplnenie úloh v oblasti ochrany práce predovšetkým zlým ekonomickým stavom alebo platobnou neschopnosťou. Z poznatkov inšpekcie práce a charakteru zisťovaných nedostatkov však nevyplýva, že tento dôvod je primárny. Zistený stav je skôr dôsledkom negatívneho vzťahu zamestnávateľov k problematike BOZP vrátane ich nedostatočného právneho a sociálneho povedomia. Preto často považujú požiadavky právnych predpisov za kladenie zbytočných prekážok zo strany štátu.  
           Stále pretrvávajú problémy u manažérov a majiteľov firiem, ktorí nechápu systém riadenia BOZP ako integrovanú súčasť riadenia podniku, ale ako záťaž a neekonomicky vynaložené náklady. Firmy nemajú vypracovaný program politiky BOZP, resp. vypracované dokumenty obsahujú všeobecné údaje a citácie z právnych predpisov. Politika BOZP sa nechápe ako živý dokument, ktorý treba prispôsobovať meniacim sa podmienkam vo firme. Príčinou tohto stavu je nielen nepochopenie úlohy politiky BOZP zo strany odborných pracovníkov BOZP, ale aj neochota manažérov a majiteľov spolupracovať pri jej tvorbe a aktualizácii.
           Nedostatky zistené v oblasti riadenia BOZP poukázali na to, že zamestnávatelia vo veľkej miere neanalyzovali pracovné podmienky a tieto nehodnotili osobitne z hľadiska záťaže zraku, podporno-pohybovej sústavy a neuropsychického stresu. Máloktorí zamestnávatelia venovali pozornosť zobrazovacím jednotkám, či už z hľadiska identifikácie rizík alebo analýzy pracovných podmienok na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci so zobrazovacími jednotkami. Zistené nedostatky súvisiace s nevhodným vybavením pracovísk (stoly, stoličky, osvetlenie a pod.) poukázali na to, že svoj podiel viny nesú aj niektorí výrobcovia (dovozcovia) nábytku, nerešpektujúci zásady ustanovené nariadením vlády SR č. 247/2001 Z. z. (nevhodné konštrukčné riešenie pracovných stolov, stoličiek a pod.). 
             Previerky v sociálnej oblasti v doprave vo všeobecnosti ukázali, že mnohí zamestnávatelia si neuvedomujú povinnosť vyplývajúcu im z § 37 ods. 4 zákona: preukázateľne informovať zamestnancov v doprave o príslušných všeobecne záväzných právnych predpisoch, vnútorných predpisoch zamestnávateľa a dohodách medzi sociálnymi partnermi, ktoré majú vplyv na pracovný čas a dobu odpočinku. Vodiči nemajú úplné informácie o povinnostiach vyplývajúcich im zo zákona. Zamestnanci nie sú preškolení z návodov na obsluhu príslušného záznamového zariadenia, z čoho vyplývajú aj zistené porušenia zákona. Podstatne viac porušení zákona je zisťovaných u vodičov vo vnútroštátnej doprave, čo vyplýva hlavne z neinformovanosti vodičov a dopravcov o existencii predmetného zákona. Vo veľkej miere u vodičov vo vnútroštátnej doprave, a to hlavne u živnostníkov a pri zásobovacích prepravách (pekárne, potraviny, ...), je zisťované nezabezpečenie montáže záznamového zariadenia resp. jeho nepoužívanie a nepredloženie dokladu o jeho kontrole (certifikácii). Práca inšpektorov práce u zamestnávateľov, ale predovšetkým na pozemných komunikáciách, prispela aj k priaznivému výsledku dopravnej nehodovosti v roku 2005. Štatistiky udávajú, že to bol rok, kedy sa po niekoľkých rokoch dosiahol pokles dopravnej nehodovosti oproti predchádzajúcemu roku, napriek nárastu dopravných prostriedkov na našich cestách.
             Zhoršujúci stav v oblasti BOZP na stredných školách sa začína prejavovať v stredných odborných učilištiach so zameraním na výučbu strojárskych profesií. Stroje a zariadenia v týchto školách sú morálne opotrebované, bez predpísaných ochranných zariadení  a na nákup nových nie sú finančné prostriedky. V niektorých školách, predovšetkým v školách zriadených obcami je stav BOZP na hranici prevádzkyschopnosti. Ide najmä o zastarané objekty kotolní, kuchýň a telocviční.
             Previerky dodržiavania podmienok  BOZP na čerpacích staniciach „LPG “ zase poukázali na skutočnosť, že v súčasnosti sú už zastarané predpisy, ktoré sa vzťahujú na zariadenia so skvapalnenými plynmi. napr. STN 38 6462 (potreba vydať vyhlášku, ktorá by zastrešovala v plnom rozsahu danú problematiku.)
             Napriek zisteným nedostatkom možno konštatovať, že v subjektoch, v ktorých sú vyhlásené rizikové pracoviská, si zamestnávatelia v prevažnej väčšine plnia povinnosti, ktoré im vyplývajú z rozhodnutia orgánu na ochranu zdravia a platnej legislatívy. Problematické však zostávajú tzv. skryté hlučné pracoviská, kde zamestnávatelia nemajú relevantné výsledky merania hluku na pracoviskách a nevykonávajú potrebné opatrenia, či už z neuvedomenia si rizika alebo z finančných dôvodov. Pracoviská takýchto prevažne menších zamestnávateľov sú odhaľované náhodne pri každodenných výkonoch inšpekcie práce v teréne alebo na podnet zamestnancov, prípadne iných kontrolných orgánov.

12. Opatrenia orgánov inšpekcie práce na zlepšenie stavu
Pre zlepšenie stavu ochrany práce v oblasti BOZP, resp. v oblasti pracovnoprávnych vzťahov (ďalej len „PPV“) je potrebné vo viacerých oblastiach doplniť, prepracovať a zmeniť jestvujúci stav. Týka sa to napríklad týchto skutočností:
-	vydať publikáciu pre potreby uchádzačov o zamestnanie a zamestnancov, ktorá by jednoduchým spôsobom uviedla základné skutočnosti uvedené v Zákonníku práce (povinnosti zamestnávateľa pred prijatím do pracovného pomeru, po a pri prijatí, pracovný čas, dovolenky, prekážky v práci a pod.) a Zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
-	vydať jednotný výklad pre činnosť bezpečnostných technikov, vykonávajúcich činnosť v organizáciách dodávateľským spôsobom (nejasnosti v potrebe oprávnenia na vzdelávanie) – nadväznosť na pripravovaný zákon o BOZP,
-	v oblasti výkonu PPV je potrebné v spolupráci so Sociálnou poisťovňou riešiť a zlepšiť stav prístupu do registra prihlásených osôb, ktorý je vedený Sociálnou poisťovňou (tento register je nekompletný, nedostatočný - chýbajú v ňom údaje o presnom čase nahlásenia do soc. poisťovne – čo môže byť rozhodujúce pre posúdenie nelegálnej práce, resp. nelegálneho zamestnávania),
-	prejednať vzájomné uznávanie dokladov o odbornej spôsobilosti vo vybraných činnostiach (napr. doklady o odbornej spôsobilosti osôb z Českej republiky, ktorí vykonávajú činnosť na území Slovenskej republiky a podobne).
Pre zvýšenie efektivity činnosti orgánov inšpekcie práce je v nasledujúcom období potrebné:
-	zameriavať sa najmä na presadzovanie systémových prvkov v oblasti riadenia BOZP, racionalizovať činnosti inšpekcie práce zavedením postupov na preverovanie systému organizácie práce v oblasti BOZP a realizáciu preventívnych opatrení v organizáciách,
-	venovať zvýšenú pozornosť odvetviam a kontrolovaným subjektom, kde bolo pri doterajšej dozornej činnosti zistených najviac nedostatkov závažného charakteru,
-	venovať pozornosť oblasti pracovnoprávnych vzťahov, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv so zameraním na vyhľadávanie a potieranie nelegálnej práce,
-	venovať zvýšenú pozornosť kontrole realizácie rovnosti odmeňovania žien a mužov, vyškoleniu inšpektorov práce a aktualizácii metodického usmernenia pre inšpektorov práce so zameraním na uplatňovanie princípu rovnosti príležitostí a zásad rovnakého zaobchádzania,
-	rozvinúť a zefektívniť spoluprácu so sociálnymi partnermi pri riešení problematiky BOZP,
-	spolupracovať na kampaniach v médiách, ktoré pozitívne ovplyvnia verejnú mienku v chápaní dôležitosti bezpečného a zdravého pracovného prostredia i v potieraní nelegálnej práce, prispejú k zlepšeniu spoločenského a právneho vedomia, dodržiavaniu zásad BOZP, pravidiel dobrej praxe v jednotlivých oblastiach BOZP a informovanosti zamestnancov o ich nárokoch pri odškodňovaní pracovných úrazov a chorôb z povolania,
-	propagovať vo verejnosti najnovšie informácie z oblasti BOZP a uvádzanie nových predpisov do praxe s dôrazom na prevenciu vzniku pracovných úrazov a chorôb z povolania, zlepšovanie pracovných podmienok, podmienok vytvárajúcich pracovnú pohodu zamestnancov na pracoviskách a na zvyšovanie kultúry práce.

13. Činnosť orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce
13.1 Personálne údaje
Činnosť výkonných inšpekčných orgánov zabezpečovalo v roku 2005 na Národnom inšpektoráte práce a na ôsmich krajských inšpektorátoch práce spolu 464 zamestnancov oproti 475 v roku 2004. Odborné dozorné úlohy realizovalo celkom 296 inšpektorov práce oproti 278 v roku 2004, z nich 291 má vysokoškolské vzdelanie. 
Počas roku 2005 Národný inšpektorát práce v spolupráci s MPSVR SR zorganizoval skúšky inšpektorov práce. Na skúškach sa zúčastnilo 35 inšpektorov práce – čakateľov.
Vzdelávanie zamestnancov NIP v prípravnej štátnej službe  sa uskutočnilo v mesiaci november a v mesiacoch marec a november 2005. NIP zorganizoval kvalifikačné skúšky pre 14 štátnych zamestnancov v služobnom úrade NIP, ktorí boli vymenovaní do prípravnej štátnej služby podľa § 16 a § 17 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V mesiaci január sa dvaja zamestnanci NIP zúčastnili školenia na tému Riešenie problémov v procese verejného obstarávania a zamestnankyňa Inšpektorátu práce Banská Bystrica sa zúčastnila školenia na získanie odbornej spôsobilosti  verejného obstarávania. 

13.2 Výkony inšpekcie práce
Prehľad výkonov inšpekcie práce uvedený v tabuľke č. 3 (príloha A1) dokumentuje, že inšpektori práce uskutočnili spolu 37 197 výkonov. Z tohto počtu bolo 17 966 výkonov zameraných na oblasť BOZP, 9 476 výkonov na pracovnoprávne vzťahy, 9 496 výkonov bolo zameraných na kontrolu nelegálneho zamestnávania a 259 výkonov na trhový dohľad. Časový a percentuálny podiel jednotlivých skupín výkonov prezentuje tabuľka a graf č. 4 (príloha A1). Z celkového počtu 236 224 hodín bolo venovaných oblasti BOZP 56,5%, oblasti PPV 29,5%, kontrole nelegálneho zamestnávania 13,7% a oblasti trhového dohľadu 0,3%. Tabuľka č. 5 (príloha A1) uvádza prehľad počtu výkonov a času na výkony inšpekcie práce podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (ďalej „OKEČ“).
Najvyšší podiel časového fondu (50,13%) predstavovala previerková činnosť, ktorej bolo venovaných 118 422 hodín. Vybavovanie sťažností a podnetov zabralo 58 969 hodín, teda 24,96% celkového času. Kolaudácie vykazujú 28 256 hodín (11,96%), poradenská činnosť si vyžiadala 13 410 hodín (5,68%), na vyšetrovanie udalostí bolo potrebných 12 234 hodín (5,18%).
Najvyšší objem výkonov bol realizovaný v priemyselnej výrobe (58 049 hodín /8 569 výkonov) a v odvetví veľkoobchod, maloobchod a oprava motorových vozidiel (50 822,5 hodín /9 022 výkonov).
            Inšpekcia práce vydala v roku 2005 celkom 2 970 oprávnení a 1 091 osvedčení v zmysle vyhlášky MPSVR SR č. 718/2002 Z. z. na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti tlakových, zdvíhacích, elektrických a plynových technických zariadení a o odbornej spôsobilosti.

13.3 Poradenská činnosť
V rámci bezplatnej poradenskej činnosti v roku 2005 poskytli orgány inšpekcie práce spolu 5 419 poradenstiev, čo predstavuje oproti minulému roku nárast o 2,15%. V rámci poradenstva boli najčastejšie konzultované tieto témy:
-	bezpečnosť vyhradených technických zariadení (vykonávanie odborných prehliadok a odborných skúšok, odborná spôsobilosť, vykonávanie úradných skúšok (v zmysle vyhlášky č. 718/02 Z. z.),
-	evidencia a registrácia pracovných úrazov,
-	pracovnoprávne vzťahy (pracovný čas a odpočinok, stravovanie, dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, mzdové zvýhodnenie za prácu nadčas, vo sviatok a v noci)
-	požiadavky na elektrické inštalácie v zdravotníckych zariadeniach,
-	používanie záznamových zariadení v doprave (zákon č. 121/2004 Z. z..
Z prehľadu výkonov inšpekcie práce vyplýva, že poradenstvo najviac využívali zamestnanci a zamestnávatelia v oblasti priemyselnej výroby (2 233 poradenstiev, ktorým bolo venovaných 3 466 hodín). Druhou skupinou, ktorej bolo poskytnuté 878 poradenstiev bola oblasť stavebníctva (1 157 hodín). Pre ucelený prehľad pozri tabuľky č. 3, 4 a 5 prílohy A1.

13.4. Poskytovanie informácií
           Aktivity Informačného centra ochrany práce a Národného Focal Pointu, (zabezpečuje stály styk s Európskou agentúrou pre bezpečnosť a zdravie pri práci v Bilbao) v minulom roku môžeme zhrnúť do nasledovných skupín: konferencie a výstavy, stretnutia zástupcov Národnej siete pre BOZP (3x), publikovanie v masmédiách, rozhovory pre televízne a rozhlasové stanice a články v regionálnej tlači a v časopisoch.
           Naďalej pokračovalo vydávanie príručiek dobrej praxe a stručných a výstižných letákov s aktuálnymi témami BOZP (tzv. Facts), ako osvedčeného spôsobu šírenia propagácie na zvýšenie povedomia bezpečnej práce. Príručky dobrej praxe boli šírené v tlačenej forme a na CD nosičoch. Prehľad vydaných propagačných materiálov aj čo do množstva je uvedený nižšie :
Príručky dobrej praxe : - CD nosič „Pracovisko s počítačom“ – 1 000 ks
                                      - Obmedzte hluk – 1 000 ks
                                      - Program Bezpečný podnik – v tlačenej forme 2 000 ks, CD nosič – 
    1 000 ks 
Facts : -  č. 15 „Prevencia úrazov v stavebníctve" v počte 300 ks, 
           -  č. 48 „Zdravie a bezpečnosť pri práci na malých stavbách" v počte 300 ks, 
           -  č. 49 „Bezpečná práca na streche" v počte 300 ks, 
           -  č. 55 „Zvýšiť bezpečnosť a ochranu zdravia v stavebníctve, Riadenie stavieb -   
                        Zhrnutie správy agentúry" v počte 300 ks. 
NIP Košice zabezpečil finančné prostriedky z Európskej agentúry pre BOZP v Bilbao, ktoré boli viazané na spolufinancovanie informačných a motivačných kampaní, na vydávanie informačných materiálov, brožúr, reklamnú kampaň v médiách a organizovanie stretnutí odborníkov pre BOZP počas európskeho týždňa BOZP.

13.5 Sťažnosti, oznámenia, podnety
V roku 2005 bolo oddelením kontroly Národného inšpektorátu práce Košice a jednotlivými inšpektorátmi práce prijatých celkom 124 sťažností, z toho oddelením kontroly Národného inšpektorátu práce Košice 91 sťažností a jednotlivými inšpektorátmi práce 33 sťažností. Na jednotlivých inšpektorátoch práce za hodnotené obdobie bolo vybavených celkom 4 895 podnetov.
 V roku 2005 bolo vybavených celkom 111 sťažností. K 31.12.2005 bolo 13 sťažností nevybavených. Z celkového počtu 111 vybavených sťažností bolo 5 sťažností odstúpených iným vecne a miestne príslušným orgánom, 101 sťažností bolo vybavených prešetrením a 5 sťažností bolo odložených  z dôvodu neúplností údajov. V zmysle ustanovenia § 19 zákona č. 152/1998 Z. z. o sťažnostiach bolo v hodnotenom období celkom 23 opodstatnených sťažností (22,77%), 77 neopodstatnených sťažností (76,24%) a 1 sťažnosť bola nevyhodnotená (0,99%). Opakovaných sťažností bolo v roku 2005 celkom šesť. Ani jedna opakovaná sťažnosť nebola opodstatnená.
Za hodnotené obdobie bolo na jednotlivých inšpektorátoch práce vybavených celkom 4 895 podnetov, z toho z roku 2004 bolo 323 podnetov a z roku 2005 4 572 podnetov. Podnety zamerané na oblasť právnych predpisov upravujúcich zákaz nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania sú vyhodnocované samostatne. V roku 2005 bolo vybavených celkom 4 564 podnetov. K 31.12.2005 bolo 331 podnetov nevybavených. 
Z uvedeného počtu podnetov za rok 2005 (4 572) bolo opodstatnených 2 210 podnetov (48,34%) a neopodstatnených 1 562 podnetov (34,16%). V riešení zostáva 201 podnetov (4,40%) a vybavených iným spôsobom (napr. postúpené iným orgánom, odložené pre neúplnosť a nemožnosť riešenia) bolo 599 podnetov (13,10%).
          V hodnotenom období bolo zistených celkom 9 901 porušení ustanovení Zákonníka práce. Najčastejšie porušovanou časťou Zákonníka práce je 4. časť - § 118 až § 135 – Mzda a priemerný zárobok, ustanovenie § 43 Zákonníka práce (náležitosti pracovnej zmluvy) a ustanovenie § 99 Zákonníka práce (evidencia). Ďalej najčastejším predmetom podaní bolo neposkytovanie stravovania (§ 152 ZP), nevydanie dokladov pri skončení pracovného pomeru, výkon práce na dohodu, nepreplácanie dovolenky pri skončení pracovného pomeru a nelegálna práca, nelegálne zamestnávanie.
Medzi najčastejšie nedostatky v oblasti BOZP (zákon č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov) patrí neoboznámenie zamestnancov zamestnávateľmi s právnymi a ostatnými predpismi na zaistenie BOZP, so zásadami bezpečnej práce  a nie sú overované ich znalosti; nevykonávanie meraní a hodnotení faktorov pracovného prostredia (týka sa aj rizikového faktoru hluk), nevypracovanie posudkov o riziku nebezpečných chemických faktorov, nevypracovanie prevádzkových poriadkov, zanedbaná údržba a opravy objektov, neobnovenie bezpečnostných značení na zariadeniach, potrubiach v objektoch, na rampách, komunikáciách, nevykonávanie overovania bezpečného stavu výrobných technických zariadení odbornými prehliadkami a skúškami v predpísaných lehotách, nevedenie evidencie vyhradených technických zariadení. 
Na záver je potrebné uviesť, že občania sa v mnohých prípadoch na inšpektoráty práce obracajú s určitou dávkou nádeje, že budú vyriešené ich pracovnoprávne problémy. Inšpekcia práce dáva správu o zistenom stave a prijíma opatrenia pre nápravu zisteného stavu, avšak v zmysle ustanovenia § 14 Zákonníka práce spory medzi zamestnancom a zamestnávateľom o nároky z pracovnoprávnych vzťahov prejednávajú a rozhodujú súdy.

13.6 Príprava predpisov a technická normalizácia
          V roku 2005 sa sústava NIP aktívne podieľala na príprave dvoch najzákladnejších právnych noriem v oblasti inšpekcie práce, a to zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákona o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z.z. o nelegálnej práci  a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktoré boli prijaté Národnou radou SR v roku 2006 ako zákon č. 124/2006 Z.z. a zákon č. 125/2006 Z.z. Ďalej sa zúčastnil aj na pripomienkovom konaní návrhu zákona o verejnom zdravotníctve, návrhu nariadenia vlády SR o minimálnych požiadavkách na poskytovanie a používanie osobných ochranných pracovných prostriedkov, návrhu nariadenia vlády SR o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri používaní pracovných prostriedkov, návrhu nariadenia vlády SR o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na stavenisko, návrhu nariadenia vlády SR o požiadavkách na označenie, symboly a signály na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, návrhu nariadenia vlády SR o minimálnych požiadavkách na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí a návrhu vyhlášky Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovuje vzor záznamu o registrovanom pracovnom úraze
          Činnosť NIP v oblasti technickej normalizácie sa odvíja od členstva Slovenskej republiky v medzinárodných normalizačných organizáciách. Slovenská republika, ako člen normalizačných inštitúcií CEN/CENELEC preberá nové technické normy z európskych noriem. V hodnotenom období bolo posúdených 68 konečných návrhov noriem. Z toho počtu bolo 9 návrhov STN, 55 návrhov STN EN, 4 návrhy STN EN ISO. Najväčšie zastúpenie posudzovaných noriem majú normy, obsahom ktorých sú elektroinštalácie a elektrospotrebiče pre použitie v domácnosti – 28 noriem (cca. 41%).

14. Záver
Vychádzajúc zo zistení orgánov inšpekcie práce a dozorných orgánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci nebola starostlivosť zamestnávateľov v roku 2005 o túto oblasť spoločenských vzťahov na požadovanej úrovni. Nedostatky v kontrolovaných subjektoch sa týkali všetkých oblastí, ktoré majú významný vplyv na skutočné pracovné podmienky, najmä na ochranu života a zdravia zamestnancov pred poškodením zdravia nebezpečnými a škodlivými faktormi vyplývajúcimi z práce a pracovného prostredia. Zamestnávatelia veľmi často nerešpektovali požiadavky na kvalitné riadenie tejto oblasti, najmä sa zanedbával systémový a komplexný prístup k riešeniu problematiky. Nedostatky na pracoviskách boli príčinou vzniku pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce, ktoré majú negatívne individuálne i celospoločenské finančné, ľudské a sociálne vplyvy.
Napriek týmto faktom sa predsa len nepatrne zlepšil prístup zamestnávateľov k riešeniu problémov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v dôsledku investičných aktivít uvádzajúcich v Slovenskej republike do prevádzky nové bezpečné a zdravie neohrozujúce technológie. Pokračoval pozitívny trend v zlepšovaní pracovnej úrazovosti a počtu chorôb z povolania.
          Opatreniami inšpekčných orgánov i ďalších orgánov dozoru v súlade s ich kompetenciami, ktoré boli uložené na záver dozorných úkonov, boli zamestnávatelia motivovaní k odstraňovaniu zistených nedostatkov. V závažných prípadoch orgány inšpekcie práce zakázali používanie nebezpečných zariadení, budov a činností a v záujme nápravy ukladali zamestnávateľom aj finančné pokuty. Pre budúce obdobie prijali opatrenia, ktorými sa u zamestnávateľov podporí zlepšenie stavu ochrany práce.
Pre zlepšenie stavu ochrany práce ako aj zlepšenie práce inšpektorov pri výkone inšpekcie v oblasti BOZP, resp. v oblasti PPV je potrebné vo viacerých oblastiach doplniť, prepracovať a zmeniť jestvujúci stav. Týka sa to napríklad týchto skutočností:
-	v oblasti lesníctva a ťažby dreva je potrebné vypracovať všeobecne záväzný právny predpis, upravujúci ťažbu, sústredenie a manipuláciu s drevom, prácu s kalamitným drevom. Táto činnosť je v dnešnej dobe realizovaná v prevažnej miere živnostníkmi, a tu práve vznikajú problémy pri vzniku pracovných úrazov a iných nežiaducich udalostí (§ 2 ods. 2 vyhl. č. 111/1975 Zb. v znení neskorších predpisov),
-	v oblasti VTZ – zariadenia skupiny „A“ – nejasnosti sú pri uvádzaní týchto zariadení do prevádzky v tom, že zariadenia v procese uvádzania do prevádzky podliehajú ustanoveniam jednak vyhl. č. 718/2002 Z. z., ale aj zákona č. 264/1999 Z. z. v znení neskorších predpisov,
-	v oblasti plynových zariadení neexistuje žiadny predpis, ktorý by ustanovoval bezpečnosť práce a technických zariadení pri plnení nádrží motorových vozidiel skvapalneným uhľovodíkovým plynom LPG,
-	v oblasti stavebníctva je potrebné legislatívne upraviť výkon stavebnej činnosti na staveniskách živnostníkmi (obchádzanie zamestnaneckého vzťahu živnosťou a zbavovanie sa zodpovednosti zamestnávateľov z hľadiska starostlivosti o OOPP, BOZP, atď.),
-	v oblasti dopravy je žiaduce, aby bola legislatívne zabezpečená možnosť vyberať pokuty od zahraničných vodičov aj v inej mene (euro), nie len v slovenských korunách, ďalej je to možnosť zaplatenia pokuty šekom, resp. platby pokuty bezhotovostne cez terminál,
-	vyhlášky a úpravy vydané podľa § 5 Zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nahradiť novými všeobecne záväznými predpismi,
-	vydať aktualizované - nové predpisy o BOZP v poľnohospodárstve.
           Pre zvýšenie účinnosti a efektívnosti inšpekcie práce je potrebné v ďalšom období naďalej pokračovať v nastúpenom trende, a to:
-	koordinovať a plniť úlohy Koncepcie štátnej politiky BOZP – Národného programu,
-	zvyšovať efektívnosť využívania informačnej techniky a programového vybavenia, inšpektorov práce, vrátane vyhodnotenia a dobudovania modulov informačného systému ochrany práce,
-	posilniť odbornú prípravu čakateľov a inšpektorov práce v rámci sústavy NIP a ďalšie vonkajšie aktivity smerujúce k prehlbovaniu a rozširovaniu ich odbornej úrovne,
-	realizovať úlohy vyplývajúce z projektu výkonu inšpekcie práce podľa zákona č. 121/2004 Z. z. o pracovnom čase a o čase odpočinku v doprave a ADR (preprava nebezpečných vecí),
-	orientovať inšpekciu práce najmä na presadzovanie systémových prvkov riadenia, vrátane ich zamerania na také aspekty práce, akými sú pohoda na pracovisku, stres, násilie a pod.