Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1.–3. štvrťroku 2002, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2002 
a prognóza na 1. štvrťrok 2003  ^(1)

V 1. až 3. štvrťroku sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt ^(2) v objeme 795,2 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku sa reálne zvýšil o 4,1 % (v bežných cenách o 8,1 %). Jeho rast bol o 1 p. b. rýchlejší ako vlani. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 718 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 3,6 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku bol v podstate rovnaký ako pred rokom 61,1 %. 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela s rastom pridanej hodnoty v stavebníctve (o 12 %), v pôdohospodárstve (o 10,6 %), v ostatných službách ^(3) (o 8,3 %) a v priemysle (o 3,5 %). Minuloročnú úroveň nedosiahla v doprave (o 4,2 %), obchode, hoteloch a reštauráciách (o 2,4 %), poštových a telekomunikačných službách (o 1 %).

V priemysle vzrástla pridaná hodnota vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 25,2 %) a v priemyselnej výrobe (o 2,3 %), pri poklese v ťažbe nerastných surovín (o 9,9 %). V priemyselnej výrobe bol jej vývoj priaznivý vo výrobe výrobkov z chémie, ropy a gumy (rast o 12,5 %), vo výrobe potravín (o 9,1 %) a vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 1,2 %). Pridaná hodnota klesla vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 16 %).

Na strane použitia prírastok hrubého domáceho produktu sa dosiahol rastom domáceho dopytu o 3,5 % a zahraničného dopytu o 3,8 % (v 3. štvrťroku rast o 10,1 %). V rámci domáceho dopytu vyššia ako vlani bola konečná spotreba domácností o 5,4 % a konečná spotreba verejnej správy o 5,3 %. Tvorba hrubého fixného kapitálu klesla o 0,6 %. 

Vývoj tvorby hrubého fixného kapitálu bol ovplyvnený nižším celkovým prírastkom fixných aktív, hlavne z dôvodu väčšieho úbytku použitého investičného majetku (o 8,8 %). Tvorba nových fixných aktív bola v podstate na minuloročnej úrovni (rast o 0,1 %). 

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu v objeme 230,2 mld. Sk najväčšia časť investovala do strojov 131,1 mld. Sk. Tvorba hrubého fixného kapitálu vo forme stavieb dosiahla 83,4 mld. Sk. Nižšia tvorba hrubého fixného kapitálu súvisela s poklesom investičných výdavkov v oblasti stavieb o 9,6 %. Tvorba hrubého fixného kapitálu vo forme strojov sa medziročne zvýšila o 2,4 %.

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu dosiahli 609,4 mld. Sk a oproti rovnakému obdobiu minulého roku vzrástli o 7,9 % (reálne vzrástli o 4,4 %). Z celkových bežných príjmov použili domácnosti na úhradu bežných výdavkov 139,9 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu 438,1 mld. Sk. ^(4) 

Podiel konečnej spotreby domácností na hrubom domácom produkte sa oproti 1. až 3. štvrťroku 2001 zvýšil o 0,6 p. b. na 51,7 %. V jej štruktúre najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (28,3 %), výdavky na bývanie (20,5 %), na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (11,2 %). Najrýchlejšie rástli výdavky na rozličné tovary a služby (o 13,7 %), spoje (o 12,8 %), zdravie (o 7,6 %) a na potraviny (o 6,8 %). 

Priaznivá úroveň inflácie vo významnej miere súvisela s vývojom regulovaných cien. Ich medziročné tempo sa po januárovom zvýšení v ďalších mesiacoch v podstate stabilizovalo. Medziročný rast jadrovej inflácie sa postupne spomaľoval a od júna klesol pod úroveň dvoch percent. V priemere za tri štvrťroky bola miera inflácie 3,4 %, pri raste regulovaných cien o 6,1 % a jadrovej inflácii o 2,2 %.

Peňažný agregát M1 bol ku koncu septembra v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vyšší o 6,6 % pri rýchlejšom raste obeživa. Peňažný agregát QM (kvázipeniaze) vzrástol o 7,9 % pri rýchlejšom tempe rastu vkladov v cudzej mene. Celkový objem korunových úverov sa oproti rovnakému obdobiu minulého roku znížil o 0,4 % v dôsledku poklesu objemu úverov poskytnutých podnikom o 4,3 % (na 219,3 mld. Sk). Úvery obyvateľstvu vzrástli o 18 % na 57,6 mld. Sk. ^(5)

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky ^(6) k 30. septembru 2002 skončilo schodkom 32,2 mld. Sk, z toho 14,4 mld. Sk súviselo s výdavkami štátu na reštrukturalizáciu úverového portfólia vybraných komerčných bánk. Bežné hospodárenie štátu sa na schodku podieľalo 17,8 mld. Sk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 4 % z hrubého domáceho produktu (deficit bežného hospodárenia 2,2 %). 

Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 160,9 mld. Sk a tvorili 73,2 % ročnej rozpočtovanej hodnoty. Oproti časovému podielu z ročného objemu boli nižšie o 4 mld. Sk, pri nižších výnosoch z nedaňových príjmov (o 6,3 mld. Sk) a príjmov zo splácania úverov, pôžičiek a z predaja majetkových účastín (o 1,3 mld. Sk). Vyššie výnosy boli z daňových príjmov (o 2,6 mld Sk), najmä v oblasti dane z príjmov právnických osôb (o 5,4 mld Sk).

Výdavky štátneho rozpočtu sa realizovali v objeme 193,1 mld. Sk, s plnením ročného rozpočtu na 74,9 %. Bez výdavkov na reštrukturalizáciu bánk a osobitných záruk vlády čerpanie výdavkov dosiahlo 178,8 mld. Sk a tvorili 69,3 % ročného rozpočtu.

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby podľa predbežných výsledkov pasívne saldo (v bežných cenách) oproti 1. až 3. štvrťroku 2001 kleslo o 3,9 mld. Sk na 46,8 mld. Sk. ^(7)  V jeho objeme sa premietlo záporné saldo zahraničného obchodu tovarov 64 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb 17,2 mld. Sk.  Podiel pasívneho salda na hrubom domácom produkte sa medziročne znížil o 1 p. b. na 5,9 %. Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) mierne klesla na 78 % (o 0,2 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa znížila na 79,7 % (o 0,9 p. b.).

Korporácie nefinančného a finančného sektora podľa predbežných výsledkov vytvorili zisk v objeme 113,6 mld. Sk. ^(8) V porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2001 bol nižší o 14 %, pri predstihu rastu nákladov pred výnosmi v obidvoch sektoroch. Nepriaznivejšia ako vlani bola predovšetkým pozícia finančného sektora. Jeho strata 1,1 mld Sk znamenala kvalitatívne zhoršenie hospodárskeho výsledku (v 1.-3. štvrťroku 2001 vytvoril zisk 16,3 mld. Sk). Tvorba zisku nefinančných korporácií medziročne klesla o 1 % na 114,7 mld. Sk. Z hľadiska charakteru produkcie výraznejšie klesol zisk v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb (o 25,4 %), v odvetviach produkujúcich trhové výrobky bolo zníženie miernejšie (o 3,1 %).   

Z časového hľadiska bola celková tvorba zisku zásadne ovplyvnená výsledkami v 3. štvrťroku, najmä stratou vo finančnom sektore vo výške 11,4 mld. Sk (v 1. polroku vytvoril zisk 10,3 mld. Sk). Priaznivý bol dopad  nefinančného sektora, ktorého tvorba zisku v 3. štvrťroku medziročne vzrástla o 45,5 % (v 1. polroku klesla o 18,4 %). 

V nefinančných korporáciách sa na tvorbe zisku za 1. až 3. štvrťrok podieľali všetky základné odvetvia. Najväčší objem zisku sa dosiahol v priemyselnej výrobe 38,5 mld. Sk a obchode 31,5 mld. Sk. Vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody sa vytvoril zisk 15 mld. Sk, v nehnuteľnostiach a prenajímaní 10,6 mld. Sk, stavebníctve 7,6 mld. Sk, doprave, pošte a telekomunikáciách 5,8 mld. Sk a v poľnohospodárstve a poľovníctve 2,8 mld. Sk. 

Nižšia tvorba zisku ako vlani 2001 súvisela hlavne s výrazným poklesom v doprave, pošte a telekomunikáciách (o 45,6 %), ťažbe nerastných surovín (o 27,1 %) a v priemyselnej výrobe (o 15,3 %). Tempo vývoja zmierňoval najmä prírastok zisku v poľnohospodárstve a poľovníctve (76,5 %), stavebníctve (47,1 %), obchode (21,2 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (11,9 %), v nehnuteľnostiach a prenajímaní (8,6 %). 

Vo finančnom sektore záporný hospodársky výsledok bol dôsledkom straty v peňažných inštitúciách v objeme 6,5 mld. Sk (v 1.-3. štvrťroku 2001 zisk 14,6 mld. Sk). Poisťovacie korporácie a penzijné fondy dosiahli zisk 1,4 mld. Sk pri medziročnom poklese o 53,3 %. Ostatní finanční sprostredkovatelia po minuloročnej strate (1,2 mld. Sk) vytvorili v tomto roku zisk 4 mld. Sk. 

Na trhu práce sa situácia stabilizovala. Počet pracujúcich osôb v hospodárstve (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl) sa v jednotlivých štvrťrokoch zásadne neodchyľoval od rovnakého obdobia minulého roku (v 1. a 3. štvrťroku mierne vzrástol, v 2. štvrťroku sa mierne znížil. V priemere za tri štvrťroky dosiahla zamestnanosť v hospodárstve 2 119,1 tis. osôb a bola na úrovni 1.-3. štvrťroku 2001. V jej základnej skladbe rovnaký ako vlani bol počet zamestnancov 1 937,1 tis. osôb, vzrástol počet podnikateľov na 177,4 tis. (o 1,3 %) a klesol počet vypomáhajúcich členov domácností na 1,8 tis. (o 40 %).

Na vývoj zamestnanosti vplýval nezmenený počet zamestnancov v priemysle, rast v stavebníctve, nehnuteľnostiach a prenajímaní, peňažníctve a poisťovníctve, pôdohospodárstve, obchode, hoteloch a reštauráciách. Prejavilo sa v ňom aj zníženie zamestnanosti v ostatných verejných, sociálnych a osobných službách, doprave, skladovaní, pošte a telekomunikáciách, zdravotníctve a sociálnej starostlivosti a v školstve.

Znižovanie nezamestnanosti, ktoré sa po päťročnom raste začalo prejavovať v 1. štvrťroku tohto roku, pokračovalo aj v ďalších štvrťrokoch. V priemere za tri štvrťroky počet nezamestnaných klesol oproti rovnakému obdobiu minulého roku (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl) o 4 % na 491,6 tis. osôb a miera nezamestnanosti sa znížila o 0,6 p. b. na 18,7 %. Priaznivý vývoj bol ovplyvnený znížením krátkodobej nezamestnanosti.

Priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca za tri štvrťroky sa medziročne zvýšila o 9,3 % na 12 924 Sk (o 1,4 p. b. vyšší rast ako v rovnakom období minulého roku). Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien reálna mesačná mzda vzrástla o 5,7 % (o 5,4 p. b rýchlejšie ako vlani).

Nominálna mesačná mzda rástla o 1,5 p. b. rýchlejšie ako hrubý domáci produkt na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Rast reálnej mzdy bol rýchlejší oproti  vývoju hrubého domáceho produktu na zamestnanca v stálych cenách o 1,8 p. b. 

Najvyššia priemerná mesačná mzda bola v peňažníctve a poisťovníctve (26 302 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (18 693 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za hospodárstvo bola tiež v nehnuteľnostiach a prenajímaní (16 200 Sk), vo verejnej správe a obrane (15 310 Sk), ťažbe nerastných surovín (15 191 Sk), doprave, skladovaní, pošte a telekomunikáciách (14 618 Sk), obchode (13 516 Sk) a v priemyselnej výrobe (13 415 Sk). Najnižšiu priemernú nominálnu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách (9 978 Sk), ostatných verejných, sociálnych a osobných službách (9 997 Sk). 

Vo všetkých odvetviach bola priemerná nominálna mesačná mzda vyššia ako v rovnakom období minulého roku. Najrýchlejší relatívny rast mzdy bol v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (o 17,7 %), ostatných verejných, sociálnych a osobných službách (o 15,3 %) a v školstve (o 13,2 %). Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci v stavebníctve (o 3,6 %) a v obchode (o 5,1 %).

V podnikateľskej sfére medziročne vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda (v podnikoch nad 20 zamestnancov) o 8,1 % na 14 636 Sk, v rozpočtových organizáciách o 15,5 % na 11 298 Sk a v príspevkových organizáciách o 16,6 % na 12 345 Sk (v súvislosti s aplikáciou zákonov o štátnej a verejnej službe od l. apríla 2002).

Podľa aktualizovanej prognózy vývoja vybraných ukazovateľov v roku 2002 Štatistický úrad SR predpokladá medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 4 %, zamestnanosť (podľa výberového zisťovania pracovných síl) by mala byť na úrovni roku 2001, počet nezamestnaných sa očakáva o 2,4 % nižší ako vlani pri miere nezamestnanosti 18,8 %. Miera inflácie v decembri 2002 oproti decembru 2001 by mala dosiahnuť 3,2 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa predpokladá medziročný rast 9,5 % na 13 540 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne zvýšiť o 6 %.

V 1. štvrťroku 2003 Štatistický úrad SR prognózuje rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 3,8 %. Miera inflácie v marci 2003 oproti marcu 2002 sa očakáva vo výške 8,7 %. V jej vývoji sú zohľadnené oznámené zmeny regulovaných cien a dane z pridanej hodnoty. Na trhu práce (podľa výberového zisťovania pracovných síl) by zamestnanosť hospodárstva mala zostať na úrovni 1. štvrťroka 2002 pri poklese počtu nezamestnaných o 0,6 % na 506 tis. osôb a miere nezamestnanosti 19,3 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala dosiahnuť 13 350 Sk s medziročným prírastkom 8,7 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by medziročne vzrástla o 0,6 %.

Podrobnejšie informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1.–3. štvrťroku 2002, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2002 a prognóza na 1. štvrťrok 2003. Publikácia bude vydaná v 51. týždni t. r.

__________________________________
Vysvetlivky:

^(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. až 3. štvrťroku 2002 rovnaký ako v roku 2001.

^(2) Podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 1999. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

^(3) Do ostatných služieb sa zaraďujú peňažníctvo a poisťovníctvo; nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum a vývoj;  bytové služby; verejná správa a obrana; školstvo; zdravotníctvo a sociálna starostlivosť; ostatné verejné, sociálne a  osobné služby; súkromné domácnosti.

^(4) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov domácností podľa metódy ESNÚ 95; údaje sú predbežné; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.  

^(5) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

^(6) Údaje Ministerstva financií SR. Súčasťou príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2002 sú aj príjmy a výdavky, ktoré v roku 2001 boli zahrnuté v štátnych fondoch. Pre medziročné porovnanie údajov je skutočnosť roku 2001 upravená o štátne fondy.

^(7) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky. 

^(8) Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

p. b.  -    percentuálny bod