Správa o stave súdnictva 

          Vývoj hlavných súdnych agend v rokoch 1995 - 2000. 

          Po roku 1995 v údajoch o vývoji a vybavovaní súdnej agendy dochádza k miernemu poklesu v nápade vecí, ale aj v počte vecí vybavených súdmi Slovenskej republiky. 

          Tento pokles sa  zastavil v roku 1997.  Už v roku 1998 mal znovu vzostupnú tendenciu v počte vecí napadnutých, ale  zostupnú v počte vecí vybavených. 
          
          Svoj negatívny podiel zohrala reorganizácia súdnictva ako dôsledok nového územno - správneho členenia Slovenskej republiky.

          Reorganizácia súdnictva a vytvorenie nových súdov znížilo efektivitu súdnictva predovšetkým vo výkonoch sudcov. 

          Najmä na malých súdoch, ktoré boli vytvorené na základe reorganizácie  dochádzalo a dochádza k situáciám,  keď sudcovia pre nedostatočné personálne obsadenie súdov musia vybavovať viacero agend. Tým  sa znižuje kvalita vybavených vecí a odďaľuje sa ich právoplatné ukončenie.            

          Zvlášť postihnuté po personálnej stránke boli tie okresné súdy, ktoré po reorganizácii súdov patrili do pôsobnosti novovytvorených krajských súdov. Skúsení sudcovia vo väčšine z týchto súdov  odišli na  novo vzniknuté krajské súdy, ktoré však tiež neboli funkčne dobudované.           
     
          V dôsledku tohto stavu od roku 1998 dochádza k väčším rozdielom medzi počtom vecí došlých na súdy v porovnaní s vecami, ktoré súdy v konkrétnom roku vybavili (viď pripojené tabuľky o prehľadoch vývoja súdnej agendy).         

          Negatívom štatistického vykazovania  vývoja a vybavovania agendy na súdoch je skutočnosť, že v  sebe zahŕňa len tzv. hlavné agendy. 

          Neobsahuje predovšetkým v civilnom konaní  agendy,  ktoré by stav vo vývoji agendy na jednej strane síce  zhoršili, ale súčasne by ukázali realistickejší obraz o veciach, ktoré súdy vybavili.  

          Nápad vecí na súdoch v rokoch 1995 do roka 1997 mal  klesajúcu tendenciu. Súčasne klesol  aj počet vecí, ktoré súdy v týchto rokoch vybavili. 
          
V rokoch 1997 až 1999 bol nápad vecí a počet vybavených vecí len s malými výkyvmi v podstate na rovnakej úrovni.         

Prieťahy v konaní

            Na celkový vývoj agendy, ako už bolo vyššie uvedené  po roku 1997  malo nemalý vplyv nové územno - správne členenie Slovenskej republiky, ktoré sa výrazným spôsobom dotklo aj justície.

          Novovzniknuté okresné a krajské súdy neboli obsadené zvýšením počtu sudcov. Situácia sa riešila „prerozdelením“  existujúceho  sudcovského  zboru. 
         
          V dôsledku toho došlo k personálnemu oslabeniu pôvodných súdov a pritom sa nevyriešila situácia súdov, ktoré vznikli. 
           
          Závažným dôsledkom týchto „úprav“ je  zníženie efektivity súdnictva.           Prejavilo  sa  predovšetkým v tom, že súdy síce vybavovali priebežne nápad vecí, avšak vzhľadom na nedostatočné personálne obsadenia súdov ostávali nevybavené najmä právne najobtiažnejšie veci. 
          
          Neskončené veci po sudcoch, ktorí v rámci reorganizácie odišli z pôvodných súdov, museli začať  vybavovať noví sudcovia. Znamenalo to, že  spis prešiel rukami viacerých sudcov,  ktorí ho museli znovu študovať (v trestnom konaní aj znovu zopakovať celé  dokazovanie, pred ktoré už bolo vykonané súdom).  Tým dochádza k vzniku tzv. reštančných vecí, odbúravanie ktorých robí aj v súčasnosti súdom nemalé problémy.                 
         
          V roku 2000 sa v porovnaní s rokom 1999 prejavil mierny pokles nápadu                   a rovnako aj  mierny pokles počtu vybavených vecí.      

          V činnosti krajských súdov stav vybavovania agendy odrážal všeobecnú situáciu. 

Pokles nápadu od roku 1995 do roku 1997 sa takmer zastavil. V rokoch 1997 až 2000 len veľmi mierne klesá nápad, ale aj počet vybavených vecí. 
          
          Pri porovnaní nápadu a počtu vybavených vecí od roku 1997 je zrejmé, že počet veci došlých na vybavenie značnou mierou  prevyšuje počet vecí, ktoré krajské súdy v jednotlivých rokoch vybavili. 
          
          Na tomto stave sa  podieľa najmä právna náročnosť vecí,  ale aj nedostatočné personálne obsadenie súdov najmä  novovytvorených krajských súdov                               po roku 1997.      

          Okresné súdy od roku 1995 do roku 1997 zaznamenali vo vývoji agendy postupný pokles nápadu vecí na súdy a rovnako mierny pokles počtu vybavených vecí. 
          
          V roku 1998 na okresných súdoch dochádza k miernemu nárastu agendy vo veciach došlých na súdy, ale aj vo veciach vybavených. 

          Od roku 1999 do roku 2000 vrátane dochádza opäť k  poklesu nápadu                      a pokles počtu vybavených vecí pokračuje.    
         
          Aj na okresných súdoch dochádza k nápadu vecí právne náročnejších vyžadujúcich si pri ich vybavovaní vyššiu odbornosť a viacročné skúsenosti.  Aj tu však nepriaznivo zasiahla reorganizácia súdov z roku 1997 úbytkom skúsených odborne zdatných sudcov na okresných súdoch. Sudcovia, ktorí pracujú na týchto súdoch, ale aj na novovzniknutých súdoch sú v prevažnej miere funkčne mladí, s nedostatočnými skúsenosťami a z toho vyplývajúcimi obavami pred konečným riešením veci.       

          Skutočnosť, že im chýba možnosť odborných konzultácií  a výmeny názorov na riešené problémy má v konečnom dôsledku odraz aj v nepriaznivých pomeroch vecí na súdy došlých a vecí súdmi vybavených. Tento rozdiel sa z roka na rok zväčšuje (viď pripojené tabuľky). 
       
Personálne obsadenie súdov, pracovná zaťaženosť                                                        a výkonnosť sudcov
         
          Personálne  obsadenie súdov a počet  sudcov od roku 1995 do roku 1997 zaznamenal vzostup, ktorý mierne pokračuje aj po roku 1997.  Rozdiely v jednotlivých rokoch sa pohybujú rádovo v počte niekoľkých sudcov viac alebo menej za konkrétny rok  (viď tabuľky). 
                         
          Zaťaženosť jedného sudcu počtom vecí na neho pripadajúcim sa od roku 1995 do roku 2000 vrátane stále znižuje.   Len v roku  1998 bol zaznamenaný mierny nárast  počtu vecí pripadajúcich na jedného sudcu,  čo odráža  následok reorganizácie z roku 1997. 
          
          Od  roku 1999 do roku 2000 vrátane došlo k miernemu poklesu počtu vecí pripadajúcich na jedného sudcu.  

          Rovnako počet skončených vecí na jedného sudcu bol najvyšší v roku 1995. Od toho času do roku 1997 zaznamenával pokles.  V roku 1998 došlo  k miernemu nárastu počtu vecí skončených, avšak od roku 1999 pokračuje ich pomerne veľký úbytok.       
          
          Tento na prvý pohľad neuspokojivý stav nedáva celkom  objektívny obraz. 

          Neodráža  skutočnosť, že sudcovia sú zaťažovaní množstvom ďalšej agendy, ktorej musia  venovať  pozornosť a   vybavovať ju  rovnako ako  agendu hlavnú.    
          
          Táto situácia je v podstate rovnaká (viď pripojené tabuľky), či ide o sudcov krajských, alebo o sudcov okresných súdov. 
          
          K doterajším kritériám hodnotenia výkonov sudcov treba uviesť, že nie sú objektívne, sú paušalizované a vedú k uprednostňovaniu kvantity pred kvalitou súdnych rozhodnutí. Aj jeho pôsobením sudcovia zanedbávajú vybavovanie starších a právne náročnejších vecí. 
      
          Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky v záujme objektívnejšieho hodnotenia  na základe poznatkov zo zahraničia  preto pristúpilo  k vytvoreniu nových objektívnych kritérií na hodnotenie práce sudcov.  
          
          Ide o pilotný program založený na bodovom hodnotení náročnosti úkonov, ktoré sudcovia vykonávajú. Jednotlivé úkony sú bodované podľa ich obtiažnosti.  Toto nové hodnotenie práce sudcov je v súčasnosti realizované na piatich vybraných súdoch.  Výsledky vybavovania vecí podľa bodového systému   budú vyhodnotené v septembri.     
                    
Návrhy na kárne postihy sudcov

          Všetky negatíva   vybavovania súdnej agendy sudcami  podľa súčasne platného spôsobu hodnotenia práce sudcov, nemožno však pripísať len na vrub objektívnym dôvodom nevybavenia vecí. 
         
          Vo viacerých prípadoch  aj v uplynulých rokoch, boli zistené u sudcov subjektívne prieťahy v konaní,  ktoré sa odrazili  v návrhoch na kárne konanie proti  konkrétnym sudcom.  

          V  roku 1995 bolo podaných osem  návrhov na kárne konanie, v roku 1996                  a   v roku 1997  bol podaných  rovnako sedem  návrhov na kárne konanie. 

          Od roku 1998 dochádza k nárastu počtu podaných kárnych opatrení. V roku 1998 bolo podaných osem návrhov, avšak v roku 1999 už štrnásť a v roku 2000 trinásť návrhov na kárne konanie sudcov.  

          V prvom polroku roku 2001 boli podané dva návrhy na kárne konanie proti sudcom.  
                  
Riešenie hlavných problémov

          Riešenie hlavných problémov, s ktorými sa súdy Slovenskej republiky potýkajú a kroky na zefektívnenie práce súdov, sa pohybuje vo dvoch rovinách.  
          
          K zefektívneniu súdnictva k odstraňovaniu prieťahov v súdnom konaní by mali prispieť legislatívne zmeny v civilnom  a rovnako aj v trestnom konaní súdov a systémové riešenia problémov v materiálno - technickom zabezpečení súdov.    

          V oblasti  civilného súdnictva  sa podarilo už niektorými legislatívnymi úpravami upravili oblasti, ktoré výrazne znížia zaťaženosť súdov konkrétnou agendou.
        
          Takouto oblasťou je úprava inštitútu zániku  nájmu bytu v OZ, čím sa výrazne zníži zaťaženie súdov podaniami na povolenie zániku nájmu bytu. Prenajímateľ bude môcť vypovedať nájom bez privolenia súdu a nájomca žalobou o neplatnosť výpovede  bude musieť preukazovať, že výpoveď nebola daná v súlade so zákonom. 
          
          Dobudoval sa obchodný register vybudovaním Centrálneho Obchodného  registra, zaviedla sa Zbierka listín ako verejne prístupná zbierka listín spoločností zapísaných  do obchodného registra.     

          V oblasti  trestného súdnictva  sa legislatívne novelami Trestného poriadku  odstránili prieťahy v konaní z dôvodov podávania námietok zaujatosti  a ustanovil sa  inštitút náhradného obhajcu. 
          
          Doterajšia prax na súdoch totiž ukázala, že  väčšina námietok proti sudcom bola vznášaná účelovo s cieľom neúmerne predĺžiť trestné stíhanie a pokiaľ možno oslabiť účinnosť dôkazov.  
          
           O každej námietke zaujatosti voči sudcovi, alebo súdu musel  rozhodovať nadriadený súd.  
          
           Prijatím novely dochádza k zmene v tom, že o námietke zaujatosti, ktorú podá niektorá zo strán rozhoduje  samosudca alebo senát, ktorého sa námietky dotýkajú.  

          Druhá z noviel Trestného poriadku  ustanovila inštitút náhradného obhajcu. 
          
          V praxi to znamená obmedzenie ďalších možných obštrukcií zo strany obvinených neodôvodneným odvolávaním zvoleného obhajcu, alebo nedôvodným namietaním  osoby obhajcu, ktorého zo zákona ustanovil súd.   
          
          Náhradný obhajca môže byť súdom ustanovený vtedy, keď obvinený alebo ním zvolený prípadne súdom ustanovený obhajca budú chcieť robiť účelové obštrukcie. Táto nová úprava odstraňuje nutnosť prerušenia pojednávania, alebo verejného zasadnutia a eliminuje zámer predĺžiť trestné stíhanie.      
       
Pripravované legislatívne zmeny
         
          Ďalšie pripravované legislatívne zmeny  v oblasti civilného práva, ktoré môžu zlepšiť stav vybavovania agendy v civilnom konaní sa týkajú tzv. veľkej novely Občianskeho súdneho poriadku a veľkej novely Občianskeho zákonníka.  
          
          Novela Občianskeho súdneho poriadku v súčasnosti prechádza druhým čítaním v Národnej rade Slovenskej republiky. 
        
          Novela Občianskeho zákonníka je v štádiu zapracovávania smerníc  Európskej únie v oblasti týkajúcej sa obchodných spoločností.   
 
          Zefektívnenie civilného súdneho konania úpravou OSP by malo zrýchliť civilné konanie odstránením prekážok postupu konania vyplývajúcich z postavenia právnických osôb, potvrdením všeobecnej prvostupňovej  príslušnosti okresných súdov, odbremenením krajských súdov od prvostupňovej rozhodovacej činnosti                       a presunutím pôsobenia NS SR z oblasti odvolacej, do sféry zjednocovania výkladu právneho poriadku  SR.  
          
          Významnou úpravou bude aj posilnenie zásady kontradiktórnosti. Doteraz  účastníci konania neboli povinní označiť dôkazy na svoje tvrdenia a zodpovednosť za výsledok dokazovania, tak niesol súd aj za situácie,  keď boli účastníci nečinní.  
                   
          V  oblasti trestného súdnictva k ucelenej a systémovej  koncepčnej zmene trestného procesu dôjde najmä zvýšením kontradiktórnosti trestného konania, zavedením nových alternatívnych spôsobov riešenia sporov, špecializáciou senátov na určitý druh agendy, určením okresného súdu ako súdu I. stupňa vo všetkých trestných  veciach  súdov. Ucelené a systémové zmeny prispievajúce k celkovej stabilizácii trestného súdnictva budú obsiahnuté v nových trestných kódexoch (Trestný zákon a Trestný poriadok).         

          Legislatívne úpravy, ktoré už boli realizované aj tie. s realizáciou ktorých sa v budúcnosti počíta, majú za cieľ zrýchliť súdne konanie, odstrániť prekážky v konaní a zabezpečiť ústavné právo občanov na konanie bez prieťahov a právo na zákonného sudcu.  
          
          Z tohoto pohľadu významným je návrh Zákona o vyšších súdnych úradníkoch vyplývajúci z novely Ústavy Slovenskej republiky. Návrh zákona  je  v súčasnosti po pripomienkovom konaním okresných a krajských súdov. Po spracovaní pripomienok bude vypracovaný návrh, ktorý ministerstvo spravodlivosti predloží na medzirezortné pripomienkové konanie. 
          
          Prijatím tohoto zákona z práce sudcov budú odstránené  úkony menšej obtiažnosti a úkony administratívneho charakteru, ktoré v súčasnosti sudcovia musia vykonávať.  Zníži sa zaťaženosť sudcov, ktorí sa budú môcť venovať len rozhodovacej činnosti, čo nesporne nájde svoj odraz v kvalite a v počte vybavených vecí.          

Ústavné právo občana na zákonného sudcu a spravodlivý proces bez prieťahov  posilní preskúšavaný projekt  Súdny manažment,  tzv. Švajčiarsky projekt. V súčasnosti je  v pilotnej prevádzke na Okresnom súde v Banskej Bystrici.  
          
          Tento projekt zavádza do štruktúry súdov nové pracovné postupy   a okrem iného rieši prideľovanie spisov pomocou výpočtovej techniky bez zásahu ľudského činiteľa.   

          Pri jeho aplikácii, ktorá prebieha na civilnom úseku okresného súdu   sa skrátil  čas na vybavenie jednej civilnej veci od podania obžaloby do vytýčenia prvého termínu hlavného pojednávania  takmer o polovicu.      

Modernizácia súdnictva

          Modernizácia súdnictva je druhou oblasťou, kde možno vytvoriť podmienky na zlepšenie stavu vývoja agendy na súdoch.  Zameraná je najmä na vytvorenie podmienok na zabezpečenie chodu súdov aj za pomoci dobudovania informačných systémov na súdoch.

          
          K efektívnejším výsledkom práce súdov a k zlepšeniu súčasnej situácie v počte nevybavených vecí na súdoch Slovenskej republiky  môže dôjsť len vtedy, ak všetky súdy  budú môcť  využívať  pri rozhodovacej činnosti i administratívnych prácach počítače a  všetka  súdna agenda sa bude spracovávať  elektronicky.