Správa

o priebehu a výsledkoch 97. zasadnutia Generálnej konferencie Medzinárodnej organizácie práce, ktoré sa uskutočnilo od 28. mája 2008 do 13. júna 2008 v Ženeve

97. zasadnutie Generálnej konferencie Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len ”konferencia”) sa uskutočnilo v Ženeve v dňoch 28. mája 2008 až 13. júna 2008 v Paláci národov a v budove ústredia Medzinárodného úradu práce v Ženeve.

	Konferencia je najvyšším orgánom Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“). Slovenská republika je od 22. januára 1993 členom MOP. Na 97. zasadnutí konferencie sa zišli zástupcovia vlád, zástupcovia zamestnávateľov a zástupcovia pracovníkov (zamestnancov, odborárov) zo 168 z celkového počtu 182 členských štátov MOP vrátane trojstrannej (tripartitnej) delegácie Slovenskej republiky. Spolu sa na konferencii zúčastnilo 2675 delegátov a poradcov (317 vládnych delegátov, 1049 vládnych poradcov, 148 delegátov za zamestnávateľov, 442 poradcov za zamestnávateľov, 154 delegátov za pracovníkov a 565 poradcov za pracovníkov). Okrem nich sa na konferencii zúčastnilo 170 ministrov, zástupcov ministrov. 

Program konferencie bol nasledovný:

Stále body programu zasadnutia konferencie

I.	a) Správa predsedu správnej rady Medzinárodného úradu práce a generálneho riaditeľa Medzinárodného úradu práce (ďalej len „MÚP“),
	b) Globálna správa podľa následných opatrení k Deklarácii Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci – sloboda združovania a efektívne uznanie práva na kolektívne vyjednávanie; 

II.	Program a rozpočet, a iné otázky;

III.	 Informácie a správy o aplikácii dohovorov a odporúčaní Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“);

body zaradené do programu konferencie samotnou konferenciou alebo správnou radou MÚP 

IV.	Podpora vidieckeho zamestnávania na zníženie chudoby – všeobecná rozprava založená na integrovanom prístupe;

V.	Znalosti na zlepšenie produktivity, rastu zamestnanosti a rozvoja – všeobecná rozprava;

VI.	Posilnenie kapacity (schopnosti) MOP napomáhať úsiliam svojich členov dosiahnuť jej ciele v kontexte globalizácie – pokračovanie rozpravy o posilnení kapacity (schopnosti) MOP a možné zváženie prijatia smerodajného dokumentu, možno vo forme deklarácie alebo akéhokoľvek iného vhodného dokumentu spoločne s akýmikoľvek príslušnými následnými opatreniami a formu, ktorú môžu mať.

	Delegácia každého členského štátu na konferencii sa skladala zo štyroch zástupcov, z ktorých dvaja boli vládni delegáti, ďalší dvaja delegáti zastupovali tak zamestnávateľov, ako aj pracovníkov (zamestnancov, odborárov) podľa článku 3 Ústavy MOP. Slovenskú republiku na konferencii reprezentovala delegácia v trojstrannom zložení. Postup a stanovisko vládnej časti delegácie Slovenskej republiky k navrhovaným dokumentom bol určený uznesením vlády SR č. 316 zo 14. mája 2008 (príloha č. 6).

	V utorok 27. mája 2008 sa uskutočnili prípravné zasadnutia skupín za vlády, za zamestnávateľov a za pracovníkov, ktorých predmetom bola nominácia na prezidenta 97. zasadnutia konferencie a viceprezidentov konferencie a nominácia zástupcov všetkých troch skupín do príslušných výborov konferencie.

	Otváracie plenárne zasadnutie konferencie sa konalo v stredu 28. mája 2008 o 10.30 hod. v Paláci národov.

Za prezidenta konferencie bol zvolený minister práce a sociálneho rozvoja Panamy pán Edwin Salamín Jean.
Ďalšími zvolenými predstaviteľmi konferencie sa stali viceprezidenti: za vlády: p. Louh (minister práce a sociálneho zabezpečenia Alžírska), za zamestnávateľov p. Tabani (Pakistan) a za pracovníkov (zamestnancov) p. Diallo (Guinea).

	Od stredy poobede (28. mája 2008) konferencia pokračovala zasadnutiami vo vytvorených výboroch. Na konferencii boli zriadené výbory konferencie najmä podľa jednotlivých bodov programu konferencie: finančný výbor vládnych zástupcov, výbor pre aplikáciu noriem (výbor pre aplikáciu dohovorov a odporúčaní MOP), výbor pre podporu vidieckeho zamestnávania na zníženie chudoby, výbor pre znalosti na zlepšenie produktivity, rastu zamestnanosti a rozvoja, výbor pre posilnenie schopnosti (kapacity) MOP napomáhať úsiliam svojich členov dosiahnuť jej ciele v kontexte globalizácie, ďalej pôsobil mandátový výbor (zaoberal sa problémami spojenými s akreditáciou delegácii jednotlivých členských štátov MOP na konferenciu, overovaním poverovacích listín - mandátov) a výberový výbor (mal na starosti otázky organizácie zasadnutí konferencie).

K I. bodu písm. a) programu konferencie - Správa predsedu správnej rady MÚP a generálneho riaditeľa MÚP

Diskusia o týchto dokumentoch prebiehala na plenárnom zasadnutí konferencie od pondelka 9. júna 2008 a trvala do 13. júna 2008.

Predseda správnej rady MÚP podal správu konferencii o práci správnej rady MÚP od júna 2007 do júna 2008.

Generálny riaditeľ MÚP predložil správu konferencii, ktorá sa zameriavala na sociálnu politiku, téma súčasného záujmu – Dôstojná práca – niektoré strategické výzvy pred nami. Správa zahŕňala dodatok o situácii pracovníkov na okupovaných arabských územiach. Generálny riaditeľ tiež predložil správu o programe uplatňovania a výsledky, ktoré dosiahla MOP v rokoch 2006 – 2007. Generálny riaditeľ MÚP vo svojej správe sa okrem iného vyjadroval k problematike dôstojnej práce, k finančnej kríze – k jej pôvodu, k silnejšiemu vplyvu MOP a formuloval závery smerom k strategickému politickému rámcu.

V rámci všeobecnej rozpravy na plenárnom zasadnutí konferencie sa k správe generálneho riaditeľa MÚP v časovom limite 5 minút vyjadril delegát za vládu SR pán RNDr. Miloslav Hetteš, CSc., generálny riaditeľ sekcie medzinárodných vzťahov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Obsah jeho vystúpenia je uvedený na str. 41 a 42 - International Labour Conference, Provisional Record No. 18, 97th Session, Geneva, 2008.

K I. bodu písm. b) programu konferencie - Globálna správa na základe následných opatrení k Deklarácii Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci – sloboda združovania a efektívne uznanie práva na kolektívne vyjednávanie 

Následné opatrenia k Deklarácii o základných zásadách a právach pri práci, ktoré sa prijali na 86. zasadnutí Generálnej konferencie MOP v júni 1998, vyzývajú generálneho riaditeľa MÚP, aby vypracoval každý rok správu, ktorá by poskytla dynamický globálny obraz vzťahujúci sa k uplatňovaniu jednej zo štyroch kategórii základných zásad a práv pri práci. V roku 2008 na konferencii to bola globálna správa zameraná na problematiku slobody združovania a efektívneho uznania práva na kolektívne vyjednávanie, tak pre tie členské štáty MOP, ktoré ratifikovali, ako aj pre tie členské štáty MOP, ktoré neratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o slobode združovania a ochrane práva organizovať sa č. 87 z roku 1948 - oznámenie č. 489/1990 Zb. a 28. bod oznámenia Ministerstva zahraničných vecí SR č. 110/1997 Z. z.) a Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o použití zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať č. 98 z roku 1949 - oznámenie č. 470/1990 Zb. a 33. bod oznámenia Ministerstva zahraničných vecí SR č. 110/1997 Z. z.). Slovenská republika je viazaná uvedenými dohovormi MOP a pravidelne podáva správy o ich aplikácii podľa požiadaviek MÚP v súlade s Ústavou MOP.

K II. bodu programu konferencie - Program a rozpočet a iné otázky MOP – finančný výbor vládnych zástupcov

Podľa II. bodu programu konferencie, konferencia preskúmala finančné a správne záležitosti, aby sa vzali do pozornosti vrátane záležitostí, ktoré sa týkajú programu a rozpočtu MOP. Finančné a rozpočtové záležitosti MOP sa prerokovali vo finančnom výbore podľa rokovacieho poriadku konferencie a Finančných pravidiel MOP. Finančný výbor prerokoval, najmä program a plnenie rozpočtu MOP za roky 2006 až 2007, ako aj program a rozpočet na roky 2008 až 2009. Členský príspevok Slovenskej republiky do rozpočtu Medzinárodnej organizácie práce na rok 2008 vo výške 248 039,- CHF sa uhradil z kapitoly rozpočtu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v januári 2008, kde je táto položka rozpočtovaná.

Na práci tohto výboru sa zúčastnil len určený vládny delegát, pretože členský príspevok do MOP platí štát (Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR) a nie sociálni partneri. 

Výbor prijal správu o svojej činnosti v tejto oblasti a predložil ju na schválenie plenárnemu zasadnutiu konferencie. Konferencia správu schválila. Podrobnosti sú uvedené - International Labour Conference, Provisional Record No. 11 – 1 and 2, 97th Session, Geneva, 2008.

	K III. bodu programu konferencie - Informácie a správy o aplikácii dohovorov a odporúčaní MOP – výbor pre aplikáciu noriem

Na prerokúvanie tejto problematiky konferencia zriadila v súlade so svojím rokovacím poriadkom výbor pre aplikáciu dohovorov a odporúčaní (noriem) MOP (ďalej len „výbor“), a určení zástupcovia delegácie SR sa zúčastnili na jeho práci.
	
Výbor zvolil svojich predstaviteľov – za predsedkyňu výboru bola zvolená pani Noemí Rial, vládna zástupkyňa z Argentíny. Za podpredsedu výboru za zamestnávateľov bol zvolený pán Edward E. Potter z USA, za podpredsedu výboru za pracovníkov bol zvolený pán Luc Corteebeck z Belgicka a za zapisovateľa pán Jinno Nkhambule zo Svazijska.

V súlade s článkom 19, 22  a 35 Ústavy MOP sa od vlád členov (členských štátov MOP) požaduje, aby oznamovali generálnemu riaditeľovi MÚP informácie a správy o opatreniach vo vzťahu k dohovorom a odporúčaniam MOP, ktoré sa prijali na príslušnej konferencii pred príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ako aj informácie a správy o aplikácii dohovorov MOP, ktoré ratifikovali. Ak ide o dohovory MOP, ktoré člen (členský štát) MOP neratifikoval, je potrebné oznamovať generálnemu riaditeľovi MÚP na základe požiadaviek správnej rady MÚP stav vnútroštátneho práva a praxe vo vzťahu k príslušnému vyžadovanému dohovoru (dohovorom) MOP a obdobne sa to vzťahuje aj na odporúčania MOP.

Vláda Slovenskej republiky prostredníctvom Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR a v spolupráci s príslušnými ministerstvami a po konzultácii so sociálnymi partnermi na základe požiadaviek správnej rady MÚP vypracovala za rok 2007 13 správ o aplikácii dohovorov MOP, ktorými je Slovenská republika viazaná, išlo o správy k týmto dohovorom MOP:
1. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o vytváraní mechanizmu určovania minimálnej mzdy č. 26 z roku 1928 - oznámenie č. 439/1990 Zb. a 12. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
2. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o označovaní hmotnosti ťažkých zásielok prepravovaných na lodiach č. 27 z roku 1929 - č. 194/1934 Zb. a n. a 13. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
3. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o nútenej alebo povinnej práci č. 29 z roku 1930 - oznámenie FMZV č. 506/1990 Zb. a 14. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
4. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o lekárskom vyšetrení detí a mladých osôb a o ich spôsobilosti pri zamestnávaní v priemysle č. 77 z roku 1946 - vyhláška ministra zahraničných vecí č. 23/1981 Zb. a 25. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
5. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o lekárskom vyšetrení detí a mladých osôb a o ich spôsobilosti pri zamestnávaní v mimopriemyselných povolaniach č. 78 z roku 1946 - vyhláška ministra zahraničných vecí č. 24/1981 Zb. a 26. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
6. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o ochrane miezd č. 95 z roku 1949 - oznámenie č. 411/1991 Zb. a 32. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
7. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o mechanizme určovania minimálnej mzdy v poľnohospodárstve č. 99 z roku 1951 - oznámenie č. 470/1990 Zb. a 34. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
8. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o zrušení nútenej práce č. 105 z roku 1957 -oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 340/1998 Z. z.;
9. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o minimálnom veku na prijatie do zamestnania pod zemou v baniach č. 123 z roku 1965 - oznámenie č. 507/1990 Zb. a 42. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z., V dôsledku ratifikácie Dohovoru MOP o minimálnom veku na prijatie do zamestnania č. 138 z roku 1973 Slovenskou republikou sa vypovedal Dohovor MOP č. 123 z roku 1965;
10. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o lekárskom vyšetrení mladých osôb a o ich spôsobilosti pri zamestnávaní pod zemou v baniach č. 124 z roku 1965 - vyhláška ministra zahraničných vecí č. 25/1981 Zb. a 43. bod oznámenia č. 110/1997 Z. z.;
11. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o minimálnom veku na prijatie do zamestnania č. 138 z roku 1973 - oznámenie č. 341/1998 Z. z., redakčné oznámenie o oprave tlačovej chyby v oznámení č. 341/1998 Z. z. /čiastka č. 140/1998 Z. z./;
12. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o ochrane nárokov pracovníkov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa č. 173 z roku 1992 - oznámenie č. 240/1999 Z. z.;
13. Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o zákaze a o okamžitých opatreniach na odstránenie najhorších foriem detskej práce č. 182 z roku 1999 - oznámenie č. 38/2001 Z. z.

	Pokiaľ ide o aplikáciu a dodržiavanie vyššie uvedených dohovorov zo strany Slovenskej republiky výbor expertov pre aplikáciu dohovorov a odporúčaní nemal výhrady k ich aplikácii a dodržiavaniu.

	Vládny zástupca SR sa zapojil do diskusie o aplikácii a dodržiavaní Dohovoru MOP o diskriminácii, pokiaľ ide o zamestnanie a povolanie č. 111 z roku 1958 v prípade Česká republika (diskriminácia Rómov a lustračný zákon).

Na konferencii sa prerokovali vo výbore pre aplikáciu dohovorov a odporúčaní MOP správy a informácie, ktoré dodali na základe výzvy správnej rady MÚP jednotlivé členské štáty (vrátane Slovenskej republiky) o plnení a dodržiavaní tých dohovorov a odporúčaní MOP, ktoré sú obsiahnuté v správe výboru expertov pre aplikáciu dohovorov a odporúčaní MOP (Správa III /časť 1A/ - Medzinárodná konferencia práce, 97. zasadnutie, 2008) - Report III /Part 1A/ of the Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations, 97th Session, 2008, International Labour Conference). 

Na konferencii sa prerokoval všeobecný prieskum správ podľa článku 19 Ústavy MOP (Správa III /časť 1B/) - (Report III /Part 1B/, International Labour Conference, 97th Session 2008), ktorý sa zaoberal Dohovorom MOP o pracovných doložkách vo verejných zmluvách č. 94 z roku 1949 a Odporúčaním MOP o pracovných doložkách vo verejných zmluvách č. 84 z roku 1949. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v mene vlády SR podalo MÚP správu o stave práva a praxe, pokiaľ ide o uvedené medzinárodné pracovné normy, po konzultáciách so sociálnymi partnermi v roku 2007. 

Podľa rezolúcie o opatreniach odporúčaných správnou radou MÚP podľa článku 33 Ústavy MOP vo veci Mjanmarsko (Barmy) prijatej Medzinárodnou konferenciou práce na jej 88. zasadnutí (jún 2000), sa uskutočnilo osobitné zasadnutie výboru týkajúce sa rozpravy o vykonaní opatrení prijatých vládou Mjanmarska na základe odporúčaní vyšetrovacej komisie vytvorenej za účelom preskúmania dodržiavania Dohovoru MOP o povinnej alebo nútenej práci č. 29 z roku 1930 zo strany Mjanmarska.

Výbor mal 15. zasadnutí v priebehu konferencie a prijal správu o svojej činnosti a predložil ju na schválenie plenárnemu zasadnutiu konferencie. Konferencia správu schválila. Podrobnosti a záznam z rokovania výboru sú uvedené - International Labour Conference, Provisional Record No. 19, Part I, II and III, 97th Session, Geneva, 2008.

	K IV. bodu programu konferencie – Podpora vidieckeho zamestnávania na zníženie chudoby – všeobecná rozprava založená na integrovanom prístupe;

Na prerokúvanie tejto problematiky konferencia zriadila v súlade so svojím rokovacím poriadkom výbor na podporu vidieckeho zamestnávania (ďalej len „výbor“), a určení zástupcovia delegácie SR sa zúčastnili na jeho práci.

	Výbor zvolil svojich predstaviteľov – za predsedu výboru bol zvolený pán Ngosa Chisupa, vládny zástupca zo Zambie. Za podpredsedu výboru za zamestnávateľov bol zvolený pán Philip O’Reilly z Nového Zélandu, za podpredsedu výboru za pracovníkov bol zvolený pán James Ritchi z Nového Zélandu a za zapisovateľku pani Eva Fehringer z Rakúska.

Tri štvrtiny chudoby sveta žije vo vidieckych oblastiach. Väčšina zárobku na živobytie ľudí pochádza z pôdy a v mnohých prípadoch výnosy odvodzujú zo svojej práce, ktoré sú nedostatočné, aby plnili ich základné potreby. Deficity dôstojnej práce prevládajú. Nízke znalosti, nízke zárobky, nízka kvalita pracovných miest vytvárajú ťažkosti pre osoby pracujúce vo vidieckych oblastiach.

Mnohé krajiny zameriavajú svoje vnútroštátne stratégie zamestnanosti na mestské oblasti, hoci chudoba má sklon byť širšia a ťažšia vo vidieckych oblastiach. Akú rolu môže MOP a jej trojstranné zložky zohrávať, pokiaľ ide o ukončenie mestských–vidieckych rozdielov a zabezpečenia plného, produktívneho a slobodne vybraného zamestnania vo vidieckych oblastiach?

Výbor uskutočnil všeobecnú rozpravu o podporovaní vidieckeho zamestnávania na zníženie chudoby, založenú na integrovanom prístupe. Pri príprave na všeobecnú rozpravu úrad (MÚP) navrhol správu: Podporovanie vidieckeho zamestnávania na zníženie chudoby (Správa IV, Medzinárodná konferencia práce, 97. zasadnutie, 2008 – Report IV, International Labour Conference, 97th Session, 2008). Správa obsahuje rekapituláciu povahy, závažnosti a meniacich sa modelov vidieckeho zamestnávania, analýzu jednotlivých charakteristík vidieckych trhov práce a možnú politiku intervencií pri náraste chudoby a preskúmanie kľúčových problémov, ktorým čelia vidiecki pracovníci, pokiaľ ide o práva, zamestnávanie, sociálnu ochranu a sociálny dialóg. Program dôstojnej práce – a program globálneho zamestnávania, najmä poskytuje všeobecný rámec v rámci ktorého komplexná stratégia na podporu dôstojnej práce vo vidieckych oblastiach bola predmetom rozpravy a integrovaný program práce MOP na uplatňovanie tejto stratégie sa rozvinul na podporu produktívneho zamestnávania a dôstojnej práce vo vidieckych oblastiach.

Slovenská republika ako členský štát EÚ zabezpečuje realizáciu spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ na roky 2007 až 2013. Významnú úlohu zohráva plán rozvoja vidieka na roky 2007 až 2013 a jeho nástroje s akcentom na zvyšovanie pracovných príležitostí na vidieku s cieľom zastaviť odchod najmä mladých ľudí do mestských aglomerácií.

Výbor mal 14 zasadnutí, predložil rezolúciu a závery o predmetnej problematike konferencii. Priebeh rozpravy vrátane pozmeňujúcich návrhov zo 14 zasadnutí výboru je zaznamenaný v International Labour Conference, Provisional Record No. 15, 97th Session, Geneva, 2008 (86 strán).

Výbor prijal správu o svojej činnosti a rezolúciu a závery v tejto oblasti a predložil ich na schválenie plenárnemu zasadnutiu konferencie. Konferencia vyslovila súhlas so správou, s rezolúciou a závermi (príloha č. 1 a príloha č. 2).

K V. bodu programu konferencie Znalosti na zlepšenie produktivity, rastu zamestnanosti a rozvoja – všeobecná rozprava

	Na prerokúvanie tejto problematiky konferencia zriadila v súlade so svojím rokovacím poriadkom výbor pre znalosti na zlepšenie produktivity, rastu zamestnanosti a rozvoja (ďalej len „výbor“) a určení zástupcovia delegácie SR sa zúčastnili na jeho práci.

	Výbor zvolil svojich predstaviteľov – za predsedu výboru bol zvolený pán C. Armitage, vládny zástupca z Nového Zélandu. Za podpredsedu výboru za zamestnávateľov bol zvolený pán C. Renique z Holandska, za podpredsedkyňu výboru za pracovníkov bola zvolená pani H. Yacob zo Singapuru a za zapisovateľa pán N. Ying z Jamajky.

Na svojom 295. zasadnutí správna rada MÚP (marec 2006) sa rozhodla zaradiť do programu 97. zasadnutia konferencie (2008) bod Znalosti na zlepšenie produktivity, rastu zamestnanosti a rozvoja. Podkladom pre rozpravu bola Správa V, Medzinárodná konferencia práce, 97. zasadnutie (Report V, International Labour Conference, 97th Session, 2008). Správa skúmala, ako a v rámci rozsahu perspektívy dôstojnej práci môžu krajiny rozvíjať znalostnú bázu svojich ekonomík takým spôsobom, aby zvýšili kvantitu a produktivitu pracovnej sily zamestnanej v hospodárstve. Správa tiež skúmala ako rozvoj znalostí môže zlepšiť zamestnateľnosť pracovníkov a udržateľnosť podnikov.

	Správa sa zameriavala na výzvy, ktorým čelia krajiny s rôznou úrovňou rozvoja a ich politika možností, hľadajúc ponaučenia, ktoré sú relevantné pre veľkosť rozvoja; rozvíjanie sa industrializovanejších krajín v spojení so systémom znalostného rozvoja, nielen pre potreby súčasného trhu práce, ale tiež pre budúce potreby, pokiaľ ide o technológie, trhy, životné prostredie a rozvoj strategických zmien. Najmä rozvoj znalostí môže napomôcť dosiahnuť rozvoj alebo neformálnym ekonomikám pohnúť sa zo začarovaného kruhu nízkeho vzdelania, nízkej produktivity, neformálnosti a pretrvávajúcej chudoby k riadnemu produktívnejšiemu a formálnejšiemu zamestnaniu a vyšším príjmom.

	V pristupovaní k tomuto mnohostrannému predmetu, správa sa usilovala aplikovať zložky efektívnych znalostí a politík zamestnateľností zostavených v záveroch o rozvoji ľudských zdrojov, prijatých na 88. zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce (2000) a v Odporúčaní Medzinárodnej organizácie práce o rozvoji ľudských zdrojov: výchova, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie č. 195 z roku 2004.

	Správa tiež vychádzala z výsledkov výskumu MOP na väzbách medzi znalosťami, produktivitou a ekonomickým rastom a rastom zamestnania a najmä na správe o zamestnaní vo svete v rokoch 2004 – 2005, ktorá skúmala podmienky, na ktorých základe zamestnanie a produktivita by mohli rásť v tandeme, a tak vytvárať riadny okruh dôstojných príležitostí a príležitostí na produktívne zamestnanie. 

Výbor mal 8 zasadnutí, na svojom siedmom zasadnutí výbor vymenoval návrhový výbor zložený z vládnych zástupcov, zo zástupcov zamestnávateľov a zo zástupcov pracovníkov s cieľom predložiť rezolúciu a závery o predmetnej problematike konferencii. Priebeh rozpravy vrátane pozmeňujúcich návrhov z 8 zasadnutí výboru je zaznamenaný v International Labour Conference, Provisional Record No. 16, 97th Session, Geneva, 2008 (63 strán).

Výbor prijal správu o svojej činnosti a rezolúciu a závery v tejto oblasti a predložil ich na schválenie plenárnemu zasadnutiu konferencie. Konferencia schválila správu a závery (príloha č. 3).

	K VI. bodu programu konferencie – Posilnenie kapacity (schopnosti) MOP napomáhať úsiliam svojich členov dosiahnuť jej ciele v kontexte globalizácie – pokračovanie rozpravy o posilnení kapacity (schopnosti) MOP a možné zváženie prijatia smerodajného dokumentu, možno vo forme deklarácie alebo akéhokoľvek iného vhodného dokumentu spoločne s akýmikoľvek príslušnými následnými opatreniami a formu, ktorú môžu mať. 

K tomuto bodu programu konferencie sa vytvoril výbor pre posilnenie schopnosti (kapacity) MOP napomáhať úsiliam svojich členov dosiahnuť jej ciele v kontexte globalizácie (ďalej len „výbor“) a určení zástupcovia delegácie SR sa zúčastnili na práci tohto výboru.

	Výbor zvolil svojich predstaviteľov – za predsedu výboru bol zvolený pán J. J. Elmiger, vládny zástupca zo Švajčiarska. Za podpredsedu výboru za zamestnávateľov bol zvolený pán E. Julien z Francúzska, za podpredsedu výboru za pracovníkov bol zvolený pán E. Patel z Juhoafrickej republiky a za zapisovateľa pán S. Paixiao Pardo z Brazílie.

Podľa rezolúcie a záverov prijatých na 96. zasadnutí konferencie (jún 2007) Priebežný záznam č. 23, Medzinárodná konferencia práce, 96. zasadnutie, Ženeva, 2007 správna rada MÚP na svojom 300. zasadnutí (november 2007) zaradila tento bod do programu 97. zasadnutia konferencie na všeobecnú rozpravu. V súlade s mandátom daným konferenciou, konzultácie medzi zasadnutiami sa uskutočnili o tomto bode od konferencie v minulom roku. Správna rada MÚP súhlasila s programom práce, MÚP v zhode s týmto programom pripravil návrh prvkov smerodajného dokumentu na ďalšie konzultácie vo februári 2008. Správa obsahovala výsledky, ktoré sa dosiahli, a bola k dispozícií najmenej dva mesiace pred otvorením konferencie. Sledujúc túto správu, ďalšia práca a diskusie pokračovali o zvyšku mandátu, ktorý sa týka riadenia a problematiky kapacity (schopnosti) v rámci riadiacej skupiny správnej rady MÚP v marci 2008. Dodatočná správa o tejto diskusii sa predložila 97. zasadnutiu konferencie. 

Výbor mal 8 zasadnutí, na svojom prvom zasadnutí výbor ustanovil návrhovú skupinu zloženú z vládnych zástupcov, zo zástupcov zamestnávateľov a zo zástupcov pracovníkov s cieľom predložiť smerodajný dokument, či už vo forme odporúčania alebo deklarácie. Priebeh rozpravy vrátane pozmeňujúcich návrhov z 8 zasadnutí výboru je zaznamenaný v International Labour Conference, Provisional Record No. 13, 97th Session, Geneva, 2008 (49 strán).

	Výbor prijal svoju správu a predložil konferencii návrh Deklarácie MOP o sociálnej spravodlivosti pre spravodlivú globalizáciu a Rezolúciu o posilnení kapacity MOP napomáhať svojim členom v ich úsiliach dosiahnuť jej ciele v kontexte globalizácie, uvedenú deklaráciu a rezolúciu schválila konferencia 10. júna 2008 (príloha č. 4 a príloha č. 5).

V súlade s článkom 52 rokovacieho poriadku konferencie sa 2. júna 2008 uskutočnili voľby do správnej rady MÚP na obdobie 2008 až 2011. V súlade s uplatnením rotačného princípu za krajiny strednej a východnej Európy boli zvolené za riadnych členov správnej rady MÚP Česká republika a Poľsko a za zastupujúcich členov správnej rady MÚP boli zvolené Bulharsko, Maďarsko a Litva. Podrobnosti sú uvedené v International Labour Conference, Provisional Record No. 9, 97th Session, Geneva, 2008.

Účasť ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny SR na konferencii

Ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR Viera Tomanová sa zúčastnila na 97. zasadnutí konferencie podľa článku 2 odseku 3 písm. a) rokovacieho poriadku konferencie ako minister zúčastňujúci sa konferencie mimo delegáciu SR v dňoch 12. a 13. júna 2008.

Programové vyhlásenie vlády SR predpokladá aktívne členstvo SR v medzinárodných organizáciách vrátane MOP, čo sa odzrkadlilo aj v účasti delegácie SR v trojstrannom zložení na konferencii. Cieľom účasti delegácie SR na konferencii bola nielen prezentácia nášho štátu na tomto významnom podujatí, ale aj aktívna účasť pri dotváraní navrhovaných výstupov konferencie. 

Konferencia umožňuje rokovanie delegácií na bilaterálnej a multilaterálnej úrovni, vrátane rokovaní na úrovni ministrov. Keďže konferencia v záverečnom týždni predstavuje určitý samit ministrov práce, ministri spravidla využívajú túto príležitosť na rôzne rokovania. Ministerka Viera Tomanová vykonala rad rokovaní predovšetkým s mimoeurópskymi krajinami, s ktorými nás spájajú podobné skúsenosti a problémy so zavedením kapitalizačného spôsobu zabezpečovania príjmu v starobe.

Štvrtok, 12. jún 2008

08.30 hod.	Pracovné rokovanie ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky Viery Tomanovej a generálneho riaditeľa Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) Brunsona McKinley.
	
	Stretnutie sa sústredilo na prípravu medzinárodnej konferencie ministrov k problematike migrácie a nedostatku kvalifikovanej práce v strednej a východnej Európe v Bratislave 25. a 26. septembra 2008. 

10.00 hod.  	Bilaterálne pracovné rokovanie ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky Viery Tomanovej a  ministra práce, zamestnanosti a sociálneho zabezpečenia Argentíny Carlosa Alfonsa Tomadu.			
Argentína bola jednou z prvých latinskoamerických krajín, ktorá v roku 1994 zaviedla dôchodkový systém založený na osobných účtoch. Bola využitá zavádzajúca reklamná kampaň, ktorá získala rad zákazníkov nového súkromného systému. Tento súkromný systém pôsobí paralelne a nedopĺňa sa s priebežne financovaným systémom sociálneho zabezpečenia. Privátny systém prispel v značnej miere ku hospodárskej kríze Argentíny v roku 2001. Následne sa stratila dôvera k súkromnému systému v dôsledku prepadu úspor. Kapitalizačný systém existuje v Argentíne niečo viac ako desať rokov a v súčasnosti dosiahli sociálni partneri konsenzus v otázke potreby prehodnotiť dôchodkový systém. Minister Tomada uviedol, že kapitalizačný systém je vhodný iba pre vyššie príjmové skupiny občanov. Ostatné skupiny občanov sú stratové a majú nižšie príjmy v starobe, ako tie čo sú vo verejnom systéme. Základom má byť verejný priebežný systém a kapitalizačný iba ako nadstavba v podobe životného poistenia. Zavedenie kapitalizačného systému v Argentíne označil za chybu. Stál Argentínu nemalé finančné prostriedky pri jeho zavedení. Súkromné dôchodkové fondy sú stratové. Dôchodkový systém bol zreformovaný koncom roku 2006. Táto reforma predstavovala prvú štrukturálnu reformu, ktorá ovplyvnila dôchodkový systém založený na osobných účtoch a vláda musela investovať ďalších 60 miliárd USD na revitalizáciu dôchodkov a zabezpečenie postihnutých občanov. Takže Argentína zaplatila vysoké čiastky za zavedenie kapitalizačného piliera 2-krát. Novo nastupujúci na trh práce si v súčasnosti väčšinovo volia priebežný systém pred kapitalizačným. Vďaka zmenám sa rozšíril počet účastníkov systému a vzrástla dôvera a istota.
Hlavnými prvkami tejto reformy sú: 
V rámci predchádzajúceho systému pracovníkom, ktorí si vybrali účasť v systéme osobných účtov, už nebolo umožnené vrátiť sa do priebežne financovaného systému  a smerovať svoje príspevky štátu. Od 12. apríla 2007, v dôsledku reformy si môžu všetci pracovníci prispievajúci do systému sociálneho zabezpečenia slobodne vybrať dôchodkový systém, o ktorom si myslia, že je pre ich budúcnosť najvhodnejší a majú šancu si vyberať  každých päť rokov. Okolo 20% sporiteľov sa rozhodlo pre návrat do priebežného systému.
Tí, čo po prvýkrát vstúpia na trh práce, si musia zvoliť platiť príspevky do jedného alebo do druhého systému, buď priebežného alebo kapitalizačného. Predtým pracovník, ktorý si nezvolil systém, sa automaticky stal členom kapitalizačného systému. To sa zmenilo a odteraz ktorýkoľvek pracovník, ktorý nevyužil právo vybrať si do deväťdesiatich dní od nástupu do práce,  bude prihlásený do priebežne financovaného systému. 
Z príspevkov je možné odpočítať maximálne 1 percento na krytie administratívnych nákladov. Platový strop pre príspevky pracovníkov sa zvýšil. Účinkom týchto dvoch opatrení je zvýšenie dôchodkových úspor členov kapitalizačného systému. 
Ženy nad 50 rokov a muži nad 55 rokov, ktorí sú členmi kapitalizačného systému, ale ktorí na svojich osobných kapitálových účtoch nenahromadili primerané prostriedky, budú automaticky preradení do priebežne financovaného systému, pokiaľ nedajú iný pokyn. Toto preradenie predstavuje aj prevod nasporených finančných prostriedkov na štát. Týmto činom sa predpokladá zabrániť, aby nízka úroveň nahromadených finančných prostriedkov viedla k nedostatočným dávkam. Takto je poskytovaná garancia účastníkom súkromného systému.
Obidvaja ministri prejavili záujem o udržiavanie vzájomnej spolupráce a výmenu poznatkov.
13.00 hod.	Bilaterálne pracovné rokovanie ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky Viery Tomanovej a ministra práce a sociálneho zabezpečenia Čile Osvalda Andrade.	
Čile spolu s Argentínou slúžili ako vzor pre privatizáciu dôchodkového systému na Slovensku. Čile už pred 25 rokmi zaviedlo kapitalizačný systém ako jedinú alternatívu (mimo silové rezorty). Tento systém odkopírovali ďalšie štáty, či už štáty Latinskej Ameriky alebo štáty v Európe. Všetky štáty, ktoré postavili svoj kapitalizačný dôchodkový systém na čílskom modeli, však majú v súčasnosti veľké problémy a sú nútené reformovať reformu. V Čile sa vytvorila veľká skupina osôb, ktorá sa zapojila do kapitalizačného systému, no keď došlo k vyplácaniu dôchodkov, zistilo sa, že táto skupina si nenasporila dostatočné množstvo prostriedkov na zakúpenie anuity (doživotnej renty). Členovia tohto systému prišli vďaka neuváženým a riskantným investíciám zo strany správcov dôchodkového systému o svoje úspory. V Čile očakávajú plný zánik verejného systému k roku 2025, kedy by malo byť ukončené vyplácanie dávok z verejného systému. Avšak viac ako 50 % sporiteľov v súkromnom systéme na to, aby dosiahlo minimálny dôchodok musí dostávať podporu od štátu. Vznikla veľká nespokojnosť so systémom. Preto prezidentka Michelle Bacheletová dala vypracovať analýzu stavu. Výsledok bol ten, že je problém s pokrytím (malá účasť žien, SZČO), rentabilnosťou (nízka návratnosť až stratovosť fondov), primeranosťou dôchodkov a s transparentnosťou kapitalizačného systému (správcovské spoločnosti uprednostňujú solventných klientov). Z dôvodu nízkej rentabilnosti štát zriadil tzv. pilier solidarity. Tento vypláca základný solidárny dôchodok pre ľudí bez príjmu a solidárny príplatok pre tých, čo si nenasporili ani minimum. Zavádzajú nástroje na postupné zapojenie SZČO do systému. Ženy dostávajú dávku/dlhopis za každé narodené dieťa, ktorý po odchode do dôchodku môže využiť ako dodatočný vklad na svojom dôchodkovom účte. Na zlepšenie situácie v sporení zaviedli možnosť zvýšených príspevkov (aj kolektívnych) a ich daňové zvýhodnenia. V súčasnosti sú rastové rizikové fondy so záporným ziskom. Povinná minimálna doba sporenia bola síce zrušená, ale ako potrebnú dobu na dosiahnutia primeraného dôchodku označil minister O. Andrade aspoň 20 rokov. Minister O. Andrade tiež potvrdil, že systém nie je vhodný pre nízko a stredne príjmové osoby (výstižné zhrnutie). Vhodný je pre mladého človeka, ktorý hneď ako nastúpil do práce mal nadpriemerné a trvalé príjmy až do staroby, za predpokladu, že bude stále zdravý a bude mať nepretržite prácu. Štát prakticky iba zachraňuje a snaží sa zmierňovať dopady tohto súkromného podnikania s príjmami v starobe, ktorý takto dotuje.

16.00 hod.	Pracovné rokovanie ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky Viery Tomanovej a riaditeľa odboru sociálneho zabezpečenia MOP Michaela Cichona.

	MPSVR spolupracuje s MOP a s jej subregionálnym úradom v Budapešti dlhší čas (za čo sa vládny delegát poďakoval v prejave počas plenárneho zasadnutia konferencie. Počas rokovania bol posúdený vývoj od moskovského samitu o sociálnom zabezpečení v septembri 2007. MOP vypracoval vtedy hodnotiacu správu slovenského dôchodkového systému s možnými riešeniami (minimálne garancie, rozsah jednotlivých pilierov, dôchodkový vek, indexácia, ekonomická aktivita a pod.). Pani ministerka spolu s M. Cichonom posúdili reálnosť možných modalít parametrického a systémového riešenia. Dohodli sa na ďalšej spolupráci v súvislosti s poistno-matematickými výpočtami pre jednotlivé alternatívy a pre posúdenie ich vhodnosti.	

Piatok, 13. jún 2008

10.00 hod.  	Bilaterálne pracovné rokovanie ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky Viery Tomanovej a ministra práce a podpory zamestnanosti Peru, Maria Pasca Cosmópolisa.  

Peru bola prvá krajina, ktorá v roku 1992 zaviedla čílsky model s tým rozdielom, že plne nezrušila verejný systém, ktorý zostal popri novozavedenom súkromnom ako alternatíva. V praxi nízko príjmoví zostali vo verejnom štátnom systéme. Minister M. P. Cosmópolis uviedol, že súkromný systém nie je sociálnym zabezpečením. Rozhodnutie o zavedení druhého piliera bola chyba. Verejný priebežný systém mal byť zachovaný ako všeobecný základ. Súkromný systém je založený na egoizme jednotlivca a verejný systém na princípe solidarity. Garancia v súkromnom dôchodkovom systéme v Peru nie je žiadna. Minimálna doba sporenia nie je určená, jediným limitom je dôchodkový vek. Treba zdôrazniť, že sporenie je založené na dobrovoľnom odvádzaní 10% zo mzdy do kapitalizačného piliera a charakterom skôr pripomína doplnkové dôchodkové sporenie bez príspevku zamestnávateľa. Tomuto modelu u nás najbližšie zodpovedá systém stavebného sporenia s tým, že sa peniaze sporiteľa môžu zhodnotiť, ale aj znehodnotiť. Podľa ministra Cosmópolisa je však potrebné sporiť aspoň 25 rokov. Problémom sú vysoké administratívne náklady a nízke pokrytie občanov zahrnutých do dôchodkového systému všeobecne. V súčasnosti existuje právo vystúpiť zo systému súkromných dôchodkov. Tí, čo neboli dobre informovaní, keď vstupovali do systému súkromných dôchodkov vytvoreného v roku 1992, alebo ktorí si uvedomili, že nevyhovuje ich potrebám alebo že je nevhodný pre ich situáciu,  môžu zrušiť svoje účasť v tomto systéme a vrátiť sa do systému štátnych dôchodkov do ktorých predtým patrili, a ktoré im zabezpečia minimálny dôchodok. Vyše 60 tisíc požiadalo o prehodnotenie ich situácie. To sa najbezprostrednejšie týka starších pracovníkov s nízkymi príjmami.  Osobitná komisia posudzuje a rozhoduje o preradení do verejného systému.

Záver:

	Zahraničná pracovná cesta pani ministerky splnila plánovaný zámer stretnutia s ministerskými partnermi, zúčastnenými na 97. zasadnutí konferencie. Uskutočnilo sa stretnutie s členmi delegácie SR na konferencii a rad ďalších bilaterálnych kontaktov a rokovaní členov jej delegácie na nižšej úrovni.

Účasť štátnej tajomníčky Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR na konferencii

Štátna tajomníčka Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR Emília Kršíková sa zúčastnila na 97. zasadnutí konferencie ako delegát za vládu SR v súlade s uznesením vlády SR č. 316 zo 14. mája 2008 (príloha č.6) v dňoch 2. júna 2008 až 6. júna 2008.

Pani štátna tajomníčka sa zúčastnila na práci výboru pre aplikáciu noriem (výboru pre aplikáciu dohovorov a odporúčaní MOP), výboru pre podporu vidieckeho zamestnávania na zníženie chudoby, výboru pre znalosti na zlepšenie produktivity, rastu zamestnanosti a rozvoja a výboru pre posilnenie schopnosti (kapacity) MOP napomáhať úsiliam svojich členov dosiahnuť jej ciele v kontexte globalizácie.

Pani štátna tajomníčka dňa 6. júna 2008 o 9. 30 hod. v budove Medzinárodného úradu práce v Ženeve rokovala s pánom Ludekom Rýchlym, ktorý zastupoval Giuseppe Casaleho, vedúceho oddelenia sociálneho dialógu, pracovného práva a správy práce Medzinárodného úradu práce o problematike:

1. Závislá práca
2. Rozšírenie (extenzia) kolektívnych zmlúv vyššieho stupňa
3. Reprezentatívnosť zamestnávateľských organizácií
K bodu 1:

	Pani štátna tajomníčka uviedla problém nasledovne:

	Cieľom vymedzenia pojmu závislá práca v novele Zákonníka práce, ktorá nadobudla účinnosť od 1. 9. 2007 bolo odstrániť zastreté pracovné pomery. 

	Závislá práca má podľa novely Zákonníka práce deväť znakov. Podľa pôvodného návrhu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  museli byť splnené tri znaky. Počas schvaľovania tejto novely Zákonníka práce v Národnej rade SR bol dosiahnutý kompromis, podľa ktorého musí byť splnených všetkých deväť znakov závislej práce. To robí problémy v praxi, najmä v stavebníctve, kde pracuje príliš veľa samostatne zárobkovo činných osôb. Dochádza tam k pracovným úrazom aj preto, že živnostník nemôže tak dobre zabezpečiť pracovisko ako veľká firma. Deväť znakov závislej práce robí problémy v praxi najmä ak dôjde k smrteľným pracovným úrazom. 

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR chce preto pojem závislá práca prehodnotiť tak, aby bola povinnosť dodržať tri znaky. Predpokladá, že zamestnávateľské organizácie s tým nebudú súhlasiť. 

Preto p. štátna tajomníčka položila p. Rýchlemu otázku, či MOP neuvažuje znovu otvoriť Odporúčanie MOP o pracovnom pomere č. 198 z roku 2006. Zároveň požiadala o informáciu, ako tento problém riešia ostatné krajiny.

Pán L. Rýchly odpovedal nasledovné:

O zmene Odporúčania MOP o pracovnom pomere č. 198 z roku 2006 MOP neuvažuje. Vopred vedia, že dohoda v tejto otázke nie je možná. Konštatoval, že odporučenie MOP sa otvára vtedy, ak je potrebné niektoré otázky upraviť podrobnejšie. 

Pán L. Rýchly vo svojej odpovedi uviedol, že ak Slovensko zostane pri deviatich znakoch závislej práce, nie je to v súlade s odporučením MOP č. 198. Zmyslom odporučenia MOP č. 198 bolo zachovanie flexibility a zvýšenie ochrany zamestnancov. Tiež uviedol, že trend vo svete, a najmä v Európe, smeruje k uvoľňovaniu definície závislej práce. Ako príklad uviedol Holandsko.

Pani štátna tajomníčka požiadala v tejto veci o proces odbornej spolupráce – odbornej pomoci medzi MOP a MPSVR SR.

K bodu 2:

	K tejto téme p. štátna tajomníčka na úvod uviedla nasledovné:

	Predchádzajúca vláda uľahčila pozíciu zamestnávateľov tým, že extenziu kolektívnej zmluvy podmienila súhlasom zamestnávateľa. Súčasná vláda zrušila potrebu súhlasu zamestnávateľa s extenziou kolektívnej zmluvy. Zamestnávatelia za to napadajú Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

Zároveň uviedla, že v zákone o kolektívnom vyjednávaní v § 3a boli doplnené kritériá, ktoré zohľadňujú pluralitu odborových a zamestnávateľských organizácií pri uzatváraní kolektívnej zmluvy. Zároveň bola určená podmienka členenia odvetví podľa Odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (OKEČ). Zamestnávatelia tvrdia, že vykonávajú viac činností, ktoré sa kumulujú a že nemajú čisté činnosti zodpovedajúce OKEČu. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR zastáva v tejto veci názor, že sa zamestnávatelia v takom prípade sa majú začleňovať do OKEČu podľa prevažujúcej činnosti.

Pán L. Rýchly odpovedal  nasledovné:

Pokiaľ ide o začleňovanie zamestnávateľov do odvetví podľa prevažujúcej činnosti podľa OKEČu, potvrdil správnosť názoru Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

Pokiaľ ide o otázku extenzie kolektívnych zmlúv p. L. Rýchly odpovedal, že v tejto oblasti pri existujúcej právnej úprave nemôžu zamestnávatelia byť úspešní so sťažnosťou. Postupuje sa podľa Odporúčania MOP o kolektívnych zmluvách č. 91 z roku 1951, podľa ktorého sa majú určiť podmienky, musí byť predložená žiadosť o rozšírenie kolektívnej zmluvy a musí existovať možnosť pre zamestnávateľa vyjadriť sa k navrhovanému rozšíreniu  kolektívnej zmluvy. Uviedol tiež, že toto odporúčanie uplatňujú všetky štáty v Európe, okrem Nórska, Švédska a Veľkej Británie.

Pán L. Rýchly tiež uviedol, že rozširovanie kolektívnych zmlúv je bežná prax v demokratických štátoch. Obmedzenia môžu nastať, ak sa nesplnia podmienky podľa Odporúčania MOP č. 91 a ak je veľmi nízke pokrytie kolektívnymi zmluvami. Aké má byť pokrytie kolektívnymi zmluvami sa nedá povedať, pretože v tejto veci je potrebné posudzovať individuálne národné podmienky, a to tak podľa rozsahu odborovej organizovanosti, ako aj podľa národných tradícií a tiež treba zohľadňovať, o akú oblasť dohodovania ide (napr. na podnikovej úrovni sa nevyjednáva o pracovnom čase). Ako príklad uviedol Francúzsko, kde je 7 %-ná odborová organizovanosť a 90 %-né pokrytie kolektívnymi zmluvami.

Tiež uviedol, že najefektívnejšia úroveň kolektívneho vyjednávania je na podnikovej úrovni a skutočnosť, že v ostatnom čase nastupuje trend decentralizácie kolektívneho vyjednávania. V štátoch, kde existuje tradícia odvetvových (sektorových) kolektívnych zmlúv, obsah týchto kolektívnych zmlúv sa mení a stávajú sa z nich dohody. Tam, kde je tradícia vyjednávania v kolektívnych zmluvách na podnikovej úrovni, je potrebné posilniť odvetvovú úroveň alebo prinajmenšom riešiť, čo má byť obsahom kolektívnych zmlúv na odvetvovej úrovni.

Zdôraznil, že extenzie kolektívnych zmlúv neobmedzujú vlastnícke práva. 

Pani štátna tajomníčka požiadala v tejto veci o proces odbornej spolupráce – odbornej pomoci medzi MOP a MPSVR SR.

K bodu 3

Pán L. Rýchly sa vyjadril aj k problému reprezentatívnosti zamestnávateľských organizácií. Informoval, že tento problém MOP riešila a že neexistuje v tejto oblasti jednotný názor. Uviedol, že on sa prikláňa k tomu, že reprezentatívne zamestnávateľské organizácie by mali aj kolektívne vyjednávať. Medzinárodná organizácia zamestnávateľov zastáva názor, že kolektívne vyjednávanie je len jedným zo znakov zamestnávateľskej organizácie.

Pán L. Rýchly odovzdal p. štátnej tajomníčke materiál Dublinskej nadácie o prehľade aplikovanej legislatívny v európskych štátoch v oblasti kolektívneho vyjednávania.

Pani štátna tajomníčka dňa 6. júna 2008 o 11. 00 hod. v budove Medzinárodného úradu práce v Ženeve rokovala s pani Karen Curtis, zástupkyňou riaditeľa odboru medzinárodných pracovných noriem, zodpovednou za oblasť slobody združovania k otázkam slobody združovania a reprezentatívnosti zamestnávateľských organizácií.

	Na úvod rokovania p. štátna tajomníčka informovala p. Curtis o histórii vzniku slobodných organizácií zástupcov zamestnávateľov a zástupcov zamestnancov na Slovensku po roku 1990. Informovala tiež o vzniku a vývoji kolektívneho vyjednávania na podnikovej a odvetvovej úrovni podľa zákona o kolektívnom vyjednávaní. 

K predmetu rokovania p. štátna tajomníčka uviedla nasledovné:

1.  Za ostatných osem až desať rokov vznikli na Slovensku zamestnávateľské organizácie, ktoré nie sú ochotné uznávať sociálny dialóg a  kolektívne vyjednávanie. Zo svojich stanov postupne vypúšťajú otázky kolektívneho vyjednávania a  argumentujú, že oni nie sú tí, ktorí majú kolektívne vyjednávať na odvetvovej úrovni.
	
2.  Na Slovensku je garantovaná sloboda združovania. Odborové organizácie vznikajú na základe zákona o združovaní občanov. Združovanie podľa tohto zákona nepodlieha administratívnemu konaniu. Odborové organizácie a zamestnávateľské organizácie vznikajú tak, že ak prípravný výbor vytvorený na zriadenie takejto organizácie podá žiadosť na Ministerstvo vnútra SR, ktorej súčasťou sú stanovy zakladanej organizácie, Ministerstvo vnútra SR je povinné zriaďovanú organizáciu zapísať do evidencie. Na nasledujúci deň po doručení žiadosti na Ministerstvo vnútra SR vznikne zamestnávateľská alebo odborová organizácia.

3.  Okrem uvedenej procedúry na Slovensku ešte existuje registračné administratívne konanie, ktoré sa týka ostatných zamestnávateľských organizácií. Špecifikom slovenských zamestnávateľských organizácií je, že sa podriaďujú tomuto administratívnemu konaniu, na základe ktorého majú v názve, že sú zamestnávateľské organizácie.

	Problémom je, že takto zriadené zamestnávateľské organizácie sú členmi Hospodárskej a sociálnej rady SR.

	Odborové organizácie namietajú, že zamestnávateľské organizácie, ktoré nemajú v stanovách kolektívne vyjednávanie, by nemali byť v Hospodárskej a sociálnej rade SR.  Argumentujú, že takéto zamestnávateľské organizácie nie sú sociálnymi partnermi, lebo nechcú uzatvárať kolektívne zmluvy. 

Zástupcovia odborov sa z uvedeného dôvodu obracajú na Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, aby ako vládna autorita tento problém riešilo.

4. 	Jedným z kritérií reprezentatívnosti je aj minimálny počet zamestnancov v zamestnávateľských organizáciách, ktoré sú členmi asociácie zamestnávateľských organizácií.

5. Z uvedených dôvodov sa na Slovensku vedú diskusie o tom, či zamestnávateľské organizácie, ktoré nevedú kolektívne vyjednávanie a ktoré nie sú v zozname zamestnávateľských organizácií, je možné vylúčiť z reprezentatívnosti. 

6.   Získanie kompetentného stanoviska o reprezentatívnosti zamestnávateľských organizácií je pre Slovensko dôležité aj preto, že Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR pripravuje zriadenie Centra sociálneho dialógu ako analytického a servisného zázemia na podporu kolektívneho vyjednávania a na podporu tripartity na všetkých úrovniach. O členstvo v tomto centre prejavili záujem aj zamestnávateľské organizácie, ktoré nemajú vo svojich stanovách kolektívne vyjednávanie. 

K prednesenému problému p. Curtis navrhla nasledovné:

1.	Problém prednesený p. štátnou tajomníčkou je unikátnym problémom, ktorý je nevyhnutné riešiť, a to tak vo väzbe na Dohovor MOP č. 87 o slobode združovania a o ochrane práva organizovať sa, ako aj vo väzbe na oslabenie kolektívneho vyjednávania - kolektívnych zmlúv.

2. Uviedla, že plne chápe starosti odborových organizácií, že majú výhrady vôči zamestnávateľským  organizáciám, ktoré odmietajú jeden zo základov sociálneho dialógu – kolektívne vyjednávanie.

	Na druhej strane je problémom, že zamestnávateľské organizácie nie sú nadšené, že musia kolektívne vyjednávať, a pritom je to jedna z ich základných povinností. 

3.	Uviedla, že tomuto problému je potrebné venovať pozornosť. V tejto oblasti pracuje 20 rokov a má záujem pomôcť Slovensku tento problém riešiť. Preto navrhla realizovať odbornú spoluprácu – odbornú pomoc medzi MOP a MPSVR SR. Pani štátna tajomníčka pozvala pani Karen Curtis na návštevu SR. 

Pani štátna tajomníčka dňa 6. júna 2008 o 16. 00 hod. v Paláci národov v Ženeve rokovala s pánom Antonio PEŇALOSA, generálnym tajomníkom Medzinárodnej organizácie zamestnávateľov za účasti zástupcu zamestnávateľov pána Jaroslava Holečka o problematike:

1.	novela Zákonníka práce;
2.	závislá práca;
3.	rozšírenie kolektívnych zmlúv vyššieho stupňa;
4.	reprezentatívnosť zamestnávateľských organizácií.