Správa o účasti delegácie SR na Svetovom summite o informačnej spoločnosti (WSIS)

Priebeh príprav na tuniskú fázu WSIS

Tuniskej fáze WSIS, ktorá sa konala v dňoch 16. až 18. novembra 2005, predchádzali tri stretnutia prípravného výboru WSIS, ktorých cieľom bolo pripraviť základné dokumenty pre summit. Okrem prípravných stretnutí sa vo všetkých regiónoch sveta konali regionálne konferencie k WSIS (Regionálna konferencia pre Áziu - Tichomorie v Teheráne, Africká regionálna konferencia v Accre, Regionálna konferencia pre Južnú Ameriku a karibskú oblasť v Rio de Janeiro) a množstvo regionálnych konferencií súvisiacich s WSIS (Subregionálna konferencia Biškek – Moskva, Panarabská regionálna konferencia o WSIS v Káhire). Okrem regionálnych stretnutí sa konali aj tematické stretnutia napr: ITU workshop o správe internetu v Ženeve, ICT a kreativity vo Viedni a mnoho ďalších).
Prvé stretnutie prípravného výboru sa uskutočnilo v dňoch 24. až 26. júna 2004 v Hammamete, Tunis. Jeho cieľom bolo stanoviť zameranie, výstupy tuniskej fázy. Na stretnutí bol dosiahnutý konsezus v otázke zamerania tuniskej fázy: 
•	pokračovanie a implementácia ženevskej Deklarácie princípov a Akčného plánu všetkými zúčastnenými (stakeholders) na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni so zvláštnym zreteľom k výzvam, ktoré stoja pred menej rozvinutými krajinami; 
•	posúdenie a zváženie správy, ktorú predloží pracovná skupina Task Force on Financial Mechanisms (TFFM) a k nej relevantné úlohy; 
•	posúdenie správy pracovnej skupiny Working Group on Internet Governance (WGIG) a následné adekvátne úlohy. 
Zároveň bolo stanovené, že dohody dosiahnuté na summite v Ženeve sa v druhej fáze nebudú otvárať a výsledkom tuniskej fázy budú finálne dokumenty skladajúce sa tak z politickej, ako aj operačnej časti reflektujúce relevantné oblasti zamerania summitu
Druhé prípravné stretnutie k WSIS sa konalo v dňoch 17. – 25. februára 2005 v Ženeve. Spoločným menovateľom všetkých vystúpení bola edícia textov Politického chapeau a operačnej časti. Zároveň sa dohodlo, že v období medzi druhým a tretím prípravným stretnutím bude na PrepCom3 predložená: aktuálna verzia textu kapitoly II operačnej časti (finančné mechanizmy), tak ako bola schválená na PrepCom2, text Politické chapeau – verzia schválená na PrepCom2 spolu s kompilátom obsahujúcim písomné pripomienky a návrhy. Správa pracovnej skupiny Working Group on Internet Governance bude prezentovaná v júli 2005.

Tretie zasadnutie prípravného výboru, ktoré sa konalo v dňoch 19. – 30. septembra 2005 v Ženeve, bolo kvôli nedosiahnutiu konsenzu dňa 30. septembra 2005 prerušené. Zasadnutie malo pôvodne v tomto termíne skončiť, ale nakoľko delegáti neboli schopní dosiahnuť konsenzus v niekoľkých zásadných témach (najmä správa internetu), Organizačný výbor rozhodol len o jeho prerušení. 

Rokovanie PrepComu3 bolo obnovené až tri dni pred samotným summitom a to priamo na mieste jeho konania. Zároveň bola zriadená negociačná skupina pôsobiaca v Ženeve, ktorá by sa mala venovať príprave záverečných dokumentov v oblastiach, kde síce konsenzus takisto dosiahnutý nebol, ale nejavia sa natoľko politicky citlivými. Predseda PrepCom3 otvoril zasadnutie poznámkou, že v dokumentoch „ Political Chapeau“ a „New Financial Mechanism“ je potrebné previesť len technické korekcie a tým pádom celá druhá fáza PrepCom3 bude zameraná na vypracovanie kompromisného a pre všetkých účastníkov prijateľného problematického textu dokumentu o podmienkach správy internetu (Internet Governance), kde väčšina zúčastnených krajín presadzuje koncepciu multilaterálnej internacionalizácie spravovania internetu prostredníctvom „fóra.“. 
Časť medzinárodnej komunity (hlavne rozvojové krajiny Afriky, Čína, India, Pakistan, Rusko, Irán a niektoré krajiny južnej Ameriky), nazvaná ako „skupina štátov s rovnakým rozmýšľaním“ sa prikláňala k názoru, že je potrebná radikálna zmena, na základe ktorej sa správa internetu presunie od USA a ICANN pod bližšie nešpecifikovanú medzinárodnú entitu, v ktorej bude celá medzinárodná komunita štátov a organizácií zastúpená. Druhá skupina krajín (krajiny okolo USA ako napríklad Kanada, Austrália a Nový Zéland) si kládla otázku, či je potrebné riskovať, že nový prístup k správe internetu bude mať neželané, negatívne konzekvencie na fungovanie tohto celosvetového média. Ostatné krajiny (medzi nimi aj EÚ vrátane Slovenskej republiky) nemali podrobne vyšpecifikovaný názor na nové mechanizmy dohľadu a kontroly nad správou internetu a prikláňajú sa k názoru, podľa ktorého zmena v súčasných podmienkach správy internetu musí byť pozvoľná, musí prebehnúť po dosiahnutí konsenzu medzi všetkými krajinami a hlavne, že akákoľvek zmena musí byť dôsledkom širokej, konštruktívnej diskusie. 
	PrepCom3 dosiahol určitý pokrok vo formulácii predmetných sporných bodov textu, avšak úplná dohoda bola dosiahnutá až v neskorých večerných hodinách posledného dňa zasadnutia. 
Ráno pred oficiálnym zahájením WSIS, 16. novembra 2005 všetky krajiny vyjadrili súhlasné stanovisko s navrhnutým textom. Návrh – medzi inými – ukladá  generálnemu tajomníkovi OSN zvolať prvé zasadnutie zástupcov krajín a relevantných medzinárodných organizácií – fórum pre správu internetu (IGF) – v druhom štvrťroku 2006. Oficiálne závery Tuniskej fázy WSIS navrhujú aj kompetencie a rozhodovacie mechanizmy IGF.
	
	Súčasťou prípravného procesu bolo aj vytvorenie troch pracovných skupín: 
•	Skupina priateľov predsedajúceho (Group of Friends of Chair, GFC) – v súlade s rozhodnutím PrepCom2 pripravovala skupina počas svojich ôsmich stretnutí návrhy finálnych dokumentov.
•	Pracovná skupina pre finančné mechanizmy- financovanie rozvoja IKT (Task force on Financial Mechanisms, TFFM) – počas prvej fázy summitu v Ženeve sa zúčastnené krajiny dohodli, že existuje potreba preskúmať existujúce finančné mechanizmy. Táto úloha bola zverená TFFM pod patronátom Kofiho Annana. Správa o trendoch a analýzach bola publikovaná koncom roka 2004.
•	Pracovná skupina pre správu internetu (Working Group on Internet Governance, WGIG)- prvá fáza WSIS odsúhlasila pokračovanie v dialógu o správe internetu a požiadala generálneho tajomníka OSN Kofiho Annana o založenie skupiny pre správu internetu, ktorej úlohou bolo prezentovať výsledky práce správou s termínom v roku 2005. Hlavnou aktivitou tejto skupiny bolo preskúmať a navrhnúť konkrétne kroky o správe internetu do roku 2005, ako aj vyvinúť pracovnú definíciu termínu správa internetu, identifikovať verejné politické otázky relevantné správe internetu a objasniť úlohy a zodpovednosti vlád, existujúcich medzinárodných inštitúcií a iných fór ako aj súkromného sektoru a občianskych spoločností z rozvinutých aj rozvojových krajín. Kofi Annan dňa 14. júla 2005 predložil správu WGIG prezidentovi prípravného výboru WSIS veľvyslancovi Janisovi Karklinsovi. Správa obsahovala štyri návrhy na systém správy internetu:
1.	Vytvoriť orgán OSN nazvaný globálna internetová rada, ktorého členov budú menovať zástupcovia vlád a iných organizácií. Rada prevezme terajšie kompetencie od ICANN-u (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers).
2.	Zachovať terajší systém, ale posilniť súčasnú poradnú radu ICANN-u, z ktorej by sa malo stať oficiálne miesto pre diskusie o budúcnosti internetu.
3.	Zúžiť úlohu ICANN-u len na technické otázky a zriadiť Medzinárodnú internetovú radu nezávislú na OSN, ktorá bude rozhodovať o vážnych otázkach.
4.	Vytvoriť tri nové orgány. Jeden prevezme od ICANN-u starostlivosť o systém internetových adries. Druhý bude slúžiť na diskusiu medzi vládami, oraganizáciami a verejnosťou, a tretí pracovať na "verejných otázkach týkajúcich sa internetu".

Priebeh tuniskej fázy Svetového summitu o informačnej spoločnosti

Program summitu
1.	Otvorenie tuniskej fázy WSIS
2.	Voľba prezidenta WSIS a prezidenta organizačného stretnutia
3.	Prijatie programu
4.	Doplnenie pravidla 7 rokovacieho poriadku
5.	Voľba ostatných funkcionárov summitu
6.	Organizačné stretnutie
7.	 Poverovacie listiny 
a)	Určenie členov výboru pre poverovacie listiny
b)	Správa výboru pre poverovacie listiny
8.	Správa Prípravného výboru
9.	 Všeobecná diskusia
10.	 Okrúhle stoly
11.	 Správa z podujatí organizovaných zainteresovanými entitami
12.	 Prijatie konečných dokumentov
13.	 Prijatie Správy z tuniskej fázy WSIS
14.	 Záver summitu

Ad 1) Tuniskú fázu WSIS slávnostne otvorili svojimi príhovormi prezident Tuniskej republiky Zine El Abidine Ben Ali, ktorý privítal účastníkov summitu a vyjadril nádej, že summit bude korunovaný úspechom, generálny tajomník OSN Kofi Annan, prezident Švajčiarskej konfederácie Samuel Schmid, generálny tajomník ITU Yoshio Utsumi a predseda predstavenstva Intel Corporation Craig Barret. Janis Karklins, prezident prípravného výboru druhej fázy WSIS ukončil otvárací ceromiál poďakovaním všetkým, ktorý sa na príprave summitu podieľali 16 mesiacov, počnúc členmi výboru z 32 krajín, zástupcami regionálnych koordinátorov, členmi skupiny priateľov predsedajúceho až po Medzinárodnú telekomunikačnú úniu.
Ad 2)  Na organizačnom stretnutí summit zvolil prezidenta Tuniskej republiky Zine El Abidine Ben Aliho za prezidenta tuniskej fázy WSIS. Za prezidenta organizačného stretnutia bol zvolený Montasser Ouaili, minister technológií a komunikácií Tuniska.
Ad 3) a 4) Na organizačnom stretnutí summit prijal program a doplnenie pravidla 7 rokovacieho poriadku summitu.
Ad 5) a 7) Na organizačnom stretnutí summit zvolil 30-tich viceprezidentov z regiónov: africké štáty (Egypt, Keňa, Líbia, Mali, Senegal, Zambia), ázijské štáty (India, Indonézia, Irán, Filipíny, Nepál, Pakistan), štáty Latinskej Ameriky a Karibskej oblasti (Argentína, Brazília,  Mexiko, Nikaragua, Trinidad a Tobago), východoeurópske štáty (Arménsko, Bielorusko, Lotyšsko, Ruská federácia, Srbsko a Čierna hora), západná Európa a ostatné štáty (Kanada, Francúzsko, Grécko, Nórsko, Španielsko, USA) a dvoch viceprezidentov ex officio: premiéra Tuniska Mohameda Ghannoucchiho a viceprezidenta Švajčiarskej konfederácie Moritza Leuenbergera. Summit menoval spravodajcu (George Papadatos, Grécko) a členov výboru pre poverovacie listiny.
Ad 6) Po otváracom ceremoniáli sa uskutočnilo organizačné stretnutie.
Ad 8) Počas organizačného stretnutia predniesol Janis Karklins správu o prácach urobených počas prípravného procesu.
Ad 9) Na ôsmich plenárnych zasadnutiach summitu odzneli príspevky hláv štátov a predsedov vlád, ministrov a ďalších vedúcich delegácií a ďalšie desiatky prejavov zo strany zástupcov medzinárodných organizácií, priemyslu, obchodu, občianskych a mládežníckych združení, združení verejnej a miestnej správy, vedeckých organizácií, médií a pod. 
V rámci všeobecnej diskusie vystúpil v popoludňajších hodinách dňa 17. novembra 2005 aj minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR Pavol Prokopovič. V úvode svojho príhovoru poďakoval všetkým, ktorý sa podieľali na organizácii summit a znovu vyzdvihol význam už prijatých dokumentov Deklarácia princípov a Akčný plán. Následne zhodnotil stav informačnej spoločnosti na Slovensku a potvrdil angažovanosť vlády SR v tejto oblasti.
Ad 10) Súbežne so všeobecnou diskusiu sa konali dva okrúhle stoly a panelová diskusia, organizované na najvyššej úrovni s vopred oznámenými účastníkmi s obmedzeným prístupom. Interaktívna diskusia sa konala na tému “Od prísľubov k činom: implementácia po Tunise“. Téma panelovej diskusie znela: „ICT pre vývoj“.
Ad 11) V rámci všeobecnej diskusie v plenárnom zasadaní dostali priestor pre vystúpenia zástupcovia priemyslu, obchodu a mimovládnych organizácií.
Ad 12) a 13) Plenárne zasadnutie WSIS aklamáciou prijalo dokumenty Tuniský záväzok (príloha 1) a Tuniská agenda pre informačnú spoločnosť (príloha 2). Elektronickú formu dokumentov v anglickom origináli je možné nájsť na http://www.wsis.org.
Ad 14) Tuniskú fázu WSIS ukončil dňa 18. novembra 2005 generálny tajomník ITU Yoshio Utsumi, ktorý pomenoval končiaci sa summit ako summit, ktorý našiel riešenia na pálčivé otázky informačnej spoločnosti. Zároveň vyzval k pokračovaniu v stanovených cieľoch a zámeroch. V záverečných príhovoroch ďalej pokračovali viceprezident Švajčiarskej konfederácie Moritz Leuenberger a prezident Tuniskej republiky  Zine El Abidine Ben Ali.
	V rámci summitu sa konali aj paralelné sprievodné podujatia, ktoré zahrňovali stretnutia, panelové diskusie, workshopy. Súčasťou programu bola aj výstava nazvaná "ICT 4 All", na ktorej sa zúčastnilo 70 000 návštevníkov a 330 vystavovateľov zo 70 krajín sveta. Jej cieľom bolo obohatiť politický základ summitu pomocou na človeka orientovanej dimenzie informačno-komunikačných technológií cez pestrú výstavu a interaktívnych workshopov.

Účasť delegácie SR na prípravnom procese a na tuniskej fáze WSIS

Na základe uznesenia vlády SR č. 465/2002 je koordinátorom účasti SR na Svetovom summite o informačnej spoločnosti MDPT SR, ktoré zabezpečilo účasť delegácie SR z viacerých rezortov na všetkých stretnutiach PrepComu. Na koordinačných poradách  EÚ v priebehu zasadnutí PrepComu sa zúčastňovali aj členovia delegácie SR. Okrem týchto stretnutí sa zástupcovia delegácie SR zúčastňovali aj na ad-hoc stretnutiach skupiny východoeurópskych krajín, na ktorých predsednícka krajina informovala ostatné krajiny tohto regiónu o záveroch z koordinačných stretnutí EÚ.

Na tuniskej fáze WSIS Slovenskú republiku reprezentovala delegácia zložená z nasledujúcich  zástupcov:

vedúci delegácie:                         		Pavol Prokopovič, minister DPT SR	
zástupca vedúceho delegácie		Miroslav Kukučka, splnomocnenec vlády SR pre informatizáciu spoločnosti	
zástupca vedúceho delegácie		Józef Berényi, štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR	
delegáti:                                             		Ján Bóry, veľvyslanec SR v Líbyjskej arabskej socialistickej džamahíriji
Anton Smitka, generálny riaditeľ Sekcie pošty a telekomunikácie, MDPT SR
Tibor Papp, riaditeľ odboru pre medzinárodnú, medzirezortnú a regionálnu spolupráce, MDPT SR
Peter Zsoldos, riaditeľ kancelárie štátneho tajomníka MZV SR
Martina Benčatová, vedúca oddelenia MVRR SR
Dušan Jurík, Sekcia výrobných a sieťových odvetví, MH SR
Ivan Šiagi, riaditeľ odboru informatiky a racionalizácie štátnej právy, ÚV SR 
Igor Prívara, riaditeľ Infostatu
Veronika Žuffová-Kunčová, referát styku so zahraničím, Úrad na ochranu osobných údajov
Milan Luknár, predseda Telekomunikačného úradu
František Jakab, Slovenská technická univerzita Košice
Juraj Sabaka, predseda IT asociácie Slovenska
Róbert Šimončič, generálny riaditeľ, Microsoft Slovensko
Štefan Dobák, obchodný riaditeľ, Gratex	

Zhodnotenie summitu

Svetový summit o informačnej spoločnosti, ktorý sa uskutočnil v dňoch 16. až 18. novembra 2005 v areáli Kram Palexpo  v Tunise, bol unikátnou príležitosťou pre všetkých účastníkov spoločne posúdiť a zlepšiť vnímanie, rozvoj a dopad fenoménu informačnej spoločnosti na medzinárodné spoločenstvo. Jeho zámerom bolo umožniť stretnutie a vzájomnú interakciu predstaviteľov štátov, medzivládnych organizácií, súkromného sektora, reprezentantov priemyslu a mimovládnych organizácií, s cieľom posúdiť nových a veľkých možností, ktoré sa svetu ponúkajú rozvojom informačných a komunikačných technológií, ktorých adekvátne využívanie výraznou mierou prispieva k prosperite celého ľudstva. Praktickým výsledkom summitu bolo jednomyseľné prijatie základných dokumentov – Tuniský záväzok a Tuniská agenda pre informačnú spoločnosť - vytvárajúcich politický a praktický rámec následného rozpracovania a uplatňovania zásadných princípov a konkrétnych krokov zameraných na globálnu implementáciu IKT. Tuniskému summitu, ktorý bol organizovaný pod patronátom generálneho tajomníka OSN Kofi Annana v spolupráci s Medzinárodnou telekomunikačnou úniou ITU a hostiteľskou krajinou, predsedal prezident Tuniskej republiky Zine El Abidine Ben Ali. 
Na summite sa zúčastnilo 19 000 zástupcov zo 174 krajín, aby schválili dokument Tuniský záväzok, a Tuniskú agendu pre informačnú spoločnosť. Dokument Tuniský záväzok predstavuje spoločnú víziu hodnôt informačnej spoločnosti a vôľu zúčastnených krajín budovať na bežného človeka orientovanú, ikluzívnu informačnú spoločnosť. Zároveň znovu potvrdzuje  všeobecnosť, nerozdielnosť všetkých ľudských práv a základných slobôd. Tuniskú agendu pre informačnú spoločnosť obsahuje posun od princípov k činom a znovu potvrdenie záväzkov prijatých v Ženeve. Dokument sa venuje oblasti finančných mechanizmov - financovanie investícií do IKT v krajinách s  najnižším stupňom rozvoja, odstraňovaniu digitálnej nerovnosti medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami ako aj v rámci jednotlivých krajín medzi mestami a vidieckymi oblasťami a medzi rôznymi skupinami ľudí a prínosu úžitku z IKT krajinám s nevyvinutou infraštruktúrou a službami. Takisto sa venuje aj kritickej oblasti správe internetu, kde stanovil pracovnú definíciu pojmu „správa internetu“ a založil Fórum pre správu internetu (Internet Govenance Forum, IGF) – nový politický dialóg otvorený multičlenskej základni. 
Mandát Fóra je nasledujúci: 
•	diskutovať verejné politické otázky relevantné správe internetu s cieľom podporiť udržateľnosť, bezpečnosť a stabilitu a vývoj internetu,
•	umožniť diskusiu medzi organizáciami zaoberajúcimi sa s rôznymi prierezovými medzinárodnými verejnými politikami o internete a diskutovať otázky, ktoré nespadajú do kompetencii žiadnej existujúcej organizácie,
•	prepojiť náležité medzivládne organizácie a iné inštitúcie v otázkach ich rozsahu; umožniť výmenu informácii a najlepších skúseností a v tom ohľade čo najlepšie využiť odborné znalosti akademickej, vedeckej a technickej komunity,
•	poskytovať rady všetkých členom ako čo najlepšie navrhnúť spôsoby a prostriedky vedúce k zvýšeniu dostupnosti a cenovej prístupnosti internetu v rozvojom svete,
•	posilniť zainteresovanie všetkých strán v existujúcich alebo budúcich mechanizmoch správy internetu, zvlášť tie z rozvojových krajín,
•	identifikovať kritické otázky, upriamiť na ne pozornosť relevantných orgánov a všeobecnej verejnosti a kde je to potrebné ustanoviť odporúčania,
•	prispievať k budovaniu kapacít pre správu internetu v rozvojových krajinách,
•	podporovať a hodnotiť uskutočňovanie Princípov WSIS v procesoch správy internetu,
•	napomáhať pri hľadaní riešení otázkach vznikajúcich využívaním a zneužívaním internetu,
•	publikovať činnosť Fóra.

Fórum bude vybudované na existujúcich štruktúrach správy internetu so zvláštnym dôrazom na komplementaritu medzi všetkými zúčastnenými stranami – vládami, podnikateľským sektorom, občianskymi spoločnosťami a medzivládnymi organizáciami.
V poslednej časti dokument obsahuje časť o implementácii a pokračovaní, v ktorom sa zúčastnené krajiny zaviazali zostať angažované v trvalo udržateľnej implementácii záverov dosiahnutých počas WSIS procesu  ženevskej aj tuniskej fázy. Zároveň potvrdili svoj zámer zlepšiť medzinárodnú, regionálnu a národnú prístupnosť a dostupnosť k informačno-komunikačným technológiám a informáciám. K dosiahnutiu cieľov a zámerov sú identifikované nasledovné činnosť: vytyčovať národné e-stratégie, budovať IKT kapacity, imlementovať efektívne odborné vzdelávanie, zlepšovať prístup k svetovým zdravotníckym poznatkom a telemedicínskym službám, vyvíjať a implementovať e-government aplikácie, podporovať vzdelávacie, vedecké a kultúrne inštitúcie.. Zúčastnené krajiny vyjadrili žiadosť o založenie OSN skupiny o informačnej spoločnosti (UN Group on Information Society), ktorá by sa skladala z relevantných organizácií OSN a organizácií s mandátom napomáhať implementácii záverov WSISu. Valné zhromaždenie OSN v roku 2015 poskytne správu o implementácii záverov WSIS. Z dôvodu zvyšovania povedomia o internete účastníci stretnutia vyzvali Valné zhromaždenie OSN, aby deklarovalo 17. máj ako Deň svetovej informačnej spoločnosti.
Záverom možno konštatovať, že Svetový summit o informačnej spoločnosti splnil stanovený cieľ „vyvinúť spoločnú víziu informačnej spoločnosti a navrhnúť strategický Akčný plán s dôrazom na implementáciu tejto vízie“ a významne tak prispel k budovaniu povedomia o výhodách informačno-komunikačných technológií. Zároveň sa stal odrazovým mostíkom v svetovom úsilí vyhubiť chudobu a dospel k medzinárodne odsúhlaseným cieľom a zámerom.