Predkladacia správa

	V dňoch 14.- 26. marca 1999 sa v Haagu uskutočnila diplomatická konferencia k  Druhému protokolu k Haagskemu dohovoru o ochrane kultúrnych hodnôt v prípade ozbrojeného konfliktu z roku 1954 (ďalej len ”Druhý protokol”) zvolaná vládou Holandského kráľovstva a UNESCO, cieľom ktorej bolo pripraviť na základe spoločného návrhu Holandského kráľovstva a UNESCO text protokolu doplňujúceho Dohovor o ochrane kultúrnych hodnôt v prípade ozbrojeného konfliktu prijatého v Haagu 14. mája 1954. Konferencia prijala konečné znenie textu Protokolu, ktorý bol otvorený na podpis zmluvným stranám dohovoru v Haagu do 31.12. 1999. 
Správu o priebehu a výsledkoch tejto diplomatickej konferencie zvolanej k príprave Druhého protokolu, ktorej sa zúčastnila aj delegácia Slovenskej republiky predložil minister zahraničných vecí. Vláda zobrala správu na vedomie uznesením č.1078/1999 z 8.12.1999. Vláda týmto uznesením súhlasila s podpisom Druhého protokolu dohodnutého na konferencii s tým, že jej Druhý protokol bude po podpise znovu predložený. Ministrovi spravodlivosti uložila predložiť návrhy na legislatívne zabezpečenie záväzkov vyplývajúcich z ustanovení protokolu v trestnoprávnom systéme Slovenskej republiky a ministrovi zahraničných vecí predložiť podpísaný Druhý protokol na rokovanie vlády s návrhom na ďalšie opatrenia. Text uvedeného protokolu už bol predmetom pripomienkového konania pred jeho podpisom.

Slovenská republika sukcedovala do Haagskeho dohovoru o ochrane kultúrnych hodnôt v prípade ozbrojeného konfliktu a do jeho Prvého protokolu dňom 1.1.1993. Dohovor i Protokol boli publikované pod č. 94/1958 Zb.
Druhý protokol spolu s dohovorom a jeho prvým protokolom patria medzi základné zmluvné dokumenty medzinárodného humanitárneho práva upravujúce spôsob a metódy vedenia vojny s cieľom zabezpečiť čo najväčšiu ochranu kultúrnych hodnôt počas ozbrojeného konfliktu.

Druhý protokol podpísal za slovenskú stranu veľvyslanec SR v Holandskom kráľovstve p. Ľ. Kopaj dňa 22.12. 1999. Doposiaľ podpísalo Druhý protokol 39 štátov a  15 štátov sa už stalo jeho zmluvnou stranou. Druhý protokol zatiaľ nenadobudol platnosť. Stane sa tak tri mesiace po uložení 20 ratifikačných listín, listín o prijatí, schválení alebo prístupe u generálneho riaditeľa UNESCO. 

Druhým protokolom sa spresňujú a rozširujú ustanovenia o všeobecnej ochrane kultúrnych hodnôt obsiahnuté v dohovore. Spresňuje úpravu preventívnych opatrení, ktoré je  potrebné prijať v čase mieru, opatrenia ktoré treba prijať v prípade útoku alebo v prípade, ak hrozí útok, ktorý by mohol mať negatívne účinky. 
 
	Druhým protokolom sa rozširuje existujúci systém ochrany kultúrnych hodnôt o tzv. zvýšenú ochranu, ktorej podliehajú hodnoty, ktoré sú kultúrnym dedičstvom mimoriadneho významu pre celé ľudstvo. Týmto hodnotám zabezpečuje najvyššiu možnú ochranu pred akýmkoľvek negatívnym vplyvom ozbrojeného konfliktu za podmienky, že tieto sú zapísané v  medzinárodnom zozname kultúrnych hodnôt pod zvýšenou ochranou.

	V Druhom protokole sa osobitne upravuje zakotvenie individuálnej trestnej zodpovednosti za konkrétne vážne porušenia protokolu alebo dohovoru. Zároveň sa zavádza princíp univerzálnej jurisdikcie v prípade najvážnejších trestných činov. Tieto ustanovenia dopĺňa procesná úprava stíhania na princípe ”aut dedere aut judicare” - vydať alebo stíhať (úprava vydávania a vzájomnej právnej pomoci pri stíhaní a trestaní týchto trestných činov).

	Posunom v oblasti ochrany kultúrnych hodnôt je skutočnosť, že ustanovenia Druhého protokolu sa vzťahujú nielen na prípady medzinárodného ozbrojeného konfliktu, ale aj na ozbrojené konflikty, ktoré nemajú medzinárodný charakter a ktoré sa vyskytnú na území jednej zo zmluvných strán protokolu.

Predkladaná zmluva je podľa čl. 7 ods. 4 Ústavy SR medzinárodnou zmluvou, na ktorej vykonanie je potrebný zákon. Zároveň je potrebné uviesť, že uvedená zmluva nie je medzinárodnou zmluvou o ľudských právach a základných slobodách, medzinárodnou zmluvou, na ktorej vykonanie nie je potrebný zákon ani medzinárodnou zmluvou, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, a  preto táto zmluva nebude mať prednosť pred zákonmi SR podľa článku 7 ods. 5 Ústavy SR. 
Keďže ide o medzinárodnú zmluvu prezidentskej povahy podľa čl. 7 ods. 4 Ústavy SR, podlieha tento protokol v súlade s článkom 86 písm. d) Ústavy SR vysloveniu súhlasu Národnej rady SR a ratifikácii prezidentom SR. 

	Druhý protokol nebude mať vplyv na štátny rozpočet, rozpočty vyšších územných celkov ani obcí. Dohoda teda nebude mať finančné, ekonomické, enviromentálne vplyvy, vplyvy na zamestnanosť, a preto nie je súčasťou materiálu doložka finančných, ekonomických, enviromentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.

	Materiál prešiel medzirezortným pripomienkovým konaním a pripomienky dotknutých rezortov boli vyhodnotené a zapracované.

Po opätovnom schválení vládou SR bude Druhý protokol predložený na vyslovenie súhlasu Národnej rade SR a následne prezidentovi SR na ratifikáciu.