Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2002 
a prognóza vývoja na 1. polrok 2003 ^(1)

V roku 2002 sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt ^(2) v objeme 1 073,6 mld. Sk. V porovnaní s rokom 2001 reálne vzrástol o 4,4 % (v bežných cenách o 8,5 %). Bol to najvyšší medziročný prírastok od roku 1998 (o 1,1 p. b. rýchlejší rast ako v roku 2001). 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 966,8 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 4,3 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku vzrástol o 0,2 p. b. na 62,1 %. 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela s rastom pridanej hodnoty v stavebníctve (o 11 %), pôdohospodárstve (o 10,9 %), ostatných službách ^(3) (o 10 %) a priemysle (o 4 %). Úroveň roku 2001 sa nedosiahla v doprave (o 4 %), obchode, hoteloch a reštauráciách (o 2,2 %), poštových a telekomunikačných službách (o 2 %).

V priemysle vzrástla pridaná hodnota vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 33,4 %) a v priemyselnej výrobe (o 2,6 %), znížila sa v ťažbe nerastných surovín (o 13,9 %). V priemyselnej výrobe sa priaznivo vyvíjala pridaná hodnota vo výrobe výrobkov chémie, ropy a gumy (rast o 8,9 %), vo výrobe potravín (o 4,8 %) a vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 4,3 %). Medziročne klesla vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 12,1 %).

Na strane použitia bol medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnený rastom zahraničného dopytu o 5,9 % (v 4. štvrťroku rast o 12,4 %) a domáceho dopytu o 4,7 %. V rámci domáceho dopytu vyššia bola konečná spotreba domácností o 5,4 % a konečná spotreba verejnej správy o 4 %. Tvorba hrubého fixného kapitálu klesla o 0,9 %. 

Vývoj tvorby hrubého fixného kapitálu bol ovplyvnený predovšetkým poklesom tvorby nových fixných aktív o 1,7 % a väčším úbytkom použitého investičného majetku o 6,3 %. Objem nadobudnutého použitého investičného majetku vzrástol o 28,2 %. 

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu v objeme 319,8 mld. Sk najväčšia časť investovala do strojov 184,5 mld. Sk. Tvorba hrubého fixného kapitálu vo forme stavieb dosiahla 112,5 mld. Sk. Nižšia tvorba hrubého fixného kapitálu bola ovplyvnená najmä poklesom investičných výdavkov v oblasti stavieb o 8,2 %. Tvorba hrubého fixného kapitálu vo forme strojov sa medziročne zvýšila o 1,4 %. 

Bežné príjmy domácností sa podľa predbežného odhadu v porovnaní s rokom 2001 nominálne zvýšili o 7,9 % na 852,9 mld. Sk (reálne vzrástli o 4,5 %). Z celkových bežných príjmov použili domácnosti na úhradu bežných výdavkov 195,1 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu 595,4 mld. Sk. ^(4)

Podiel konečnej spotreby domácností na hrubom domácom produkte sa oproti roku 2001 zvýšil o 0,4 p. b. na 52,6 %. V jej štruktúre najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (28 %), výdavky na bývanie (20,6 %) a na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (11,5 %). Najrýchlejšie rástli výdavky na rozličné tovary a služby (o 13,5 %), spoje (o 13,3 %) a zdravie (o 11,3 %). 

Na priaznivom vývoji inflácie sa podieľal predovšetkým spomalený rast regulovaných cien. Zmiernila sa aj tendencia medziročného rastu jadrovej inflácie, ktorá bola od júna pod úrovňou dvoch percent. V priemere za rok 2002 dosiahla inflácia 3,3 %, pri zvýšení regulovaných cien o 6 % a jadrovej inflácii o 2,1 %.

Peňažný agregát M1 bol ku koncu decembra oproti rovnakému obdobiu roku 2001 vyšší o 8 % pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov. Peňažný agregát QM (kvázipeniaze) vzrástol o 3,4 % pri rýchlejšom tempe vkladov v cudzej mene. Celkový objem korunových úverov sa zvýšil o 1,5 % (pri raste úverov obyvateľstvu a poklese úverov podnikom). ^(5)

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky ^(6) k 31. decembru 2002 skončilo schodkom 51,6 mld. Sk. V tom 37,1 mld. Sk bolo výsledkom bežného hospodárenia štátu a 14,6 mld. Sk súviselo s výdavkami štátu na reštrukturalizáciu úverového portfólia vybraných komerčných bánk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 4,8 % z hrubého domáceho produktu (deficit bežného hospodárenia 3,5 %). 

Príjmy štátneho rozpočtu boli oproti rozpočtovanej hodnote vyššie o 0,2 %. Podieľali sa na nich hlavne vyššie výnosy z daňových príjmov (o 8,1 mld. Sk), vyššie prijaté granty a transfery (o 1,8 mld. Sk), nižšie výnosy z nedaňových príjmov (o 7,1 mld. Sk) a príjmov zo splácania úverov, pôžičiek a z predaja majetkových účastín (o 2,4 mld. Sk). Úroveň daňových príjmov najvýraznejšie ovplyvnilo priaznivé plnenie dane z príjmov právnických osôb, dane z príjmov fyzických osôb a spotrebných daní .  

Výdavky štátneho rozpočtu sa prečerpali o 14,1 mld. Sk. Bez výdavkov na reštrukturalizáciu bánk a osobitných záruk vlády boli oproti rozpočtovanej hodnote nižšie o 0,5 mld. Sk.

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby podľa predbežných výsledkov pasívne saldo (v bežných cenách) oproti roku 2001 kleslo o 7,2 mld. Sk na 76,5 mld. Sk. ^(7) V jeho objeme sa premietlo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov 101 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb vo výške 24,5 mld. Sk. Podiel pasívneho salda na hrubom domácom produkte 7,1 % bol o 1,4 p. b. nižší ako v roku 2001. Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) klesla na 72,8 % (o 1,2 p. b.). Dovozná náročnosť sa znížila na 79,9 % (o 2,6 p. b.).

Tvorba zisku nefinančných korporácií sa podľa predbežných výsledkov medziročne zvýšila o 3,6 % na 139,1 mld. Sk. V hospodárení finančných korporácií bola strata 5,5 mld. Sk, ktorá  znamenala kvantitatívne horší výsledok ako v roku 2001 (v roku 2001 vytvorili zisk vo výške 12,8 mld. Sk). Po zohľadnení hospodárenia v obidvoch sektoroch, bol objem vytvoreného zisku oproti roku 2001 nižší o 9,1 %. ^(8) Z hľadiska charakteru produkcie sa výrazne znížil zisk v odvetviach zameraných na poskytovanie trhových služieb (o 36,9 %), v odvetviach produkujúcich trhové výrobky tvorba zisku medziročne vzrástla (o 24,1 %).   

V nefinančných korporáciách najvyšší zisk dosiahli odvetvia priemyselná výroba 42,6 mld. Sk, obchod 38,8 mld. Sk, výroba a rozvod elektriny, plynu a vody 28,8 mld. Sk. V nehnuteľnostiach a prenajímaní sa vytvoril zisk 13,7 mld. Sk, stavebníctve 8,9 mld. Sk, doprave, pošte a telekomunikáciách 3,1 mld. Sk a v poľnohospodárstve a poľovníctve 1,9 mld. Sk. Strata bola v hoteloch a reštauráciách (0,1 mld. Sk) a v školstve (18 mil. Sk).

Vyššiu tvorbu zisku nefinančných korporácií ako v roku 2001 ovplyvnil hlavne výrazný rast vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 100,3 %), stavebníctve (o 83 %),  obchode (o 30,4 %) a v nehnuteľnostiach a prenajímaní (o 17,2 %). Tempo vývoja zmierňoval pokles zisku v doprave, pošte a telekomunikáciách (o 86 %), ťažbe nerastných surovín (o 59,5 %) a v priemyselnej výrobe (o 4,8 %).

Vo finančnom sektore záporný hospodársky výsledok bol dôsledkom straty peňažných finančných inštitúcií v objeme 12,1 mld Sk (v roku 2001 dosiahli zisk vo výške 12,8 mld. Sk). Zisk poisťovacích korporácií a penzijných fondov sa medziročne zvýšil o 6 %, ostatní finanční sprostredkovatelia po minuloročnej strate (1,4 mld. Sk) vytvorili zisk 5,1 mld. Sk. 

Zamestnanosť hospodárstva druhý rok po sebe rástla. V priemere za rok 2002 sa v porovnaní s rokom 2001 zvýšila o 0,2 % na 2 127 tis. osôb (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl). Vzrástol počet podnikateľov bez zamestnancov na 129,4 tis. (o 8,8 %). Takmer nezmenený zostal počet zamestnancov 1 940,9 tis. (klesol o 0,1 %). Znížil sa počet podnikateľov so zamestnancami na 51,8 tis. (o 8 %) a počet vypomáhajúcich členov domácností podnikateľa na 2 tis. (o 25,9 %). 

K priaznivému obratu vo vývoji zamestnanosti došlo v pôdohospodárstve a v stavebníctve, kde po viacročnom poklese sa obnovil rast zamestnanosti. Zvyšovanie počtu zamestnancov pokračovalo v obchode, nehnuteľnostiach a prenajímaní, priemysle, verejnej správe a obrane. Po stagnácii v roku 2001 zvýšila sa zamestnanosť aj v peňažníctve a poisťovníctve. Takmer nezmenený zostal počet zamestnancov v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti. Pokles pretrvával v odvetviach doprava, pošta a telekomunikácie a školstvo. Znížila sa zamestnanosť aj v ostatných verejných službách, hoteloch a reštauráciách.

Počet nezamestnaných po päťročnom raste sa v roku 2002 medziročne znížil o 4,2 % na 486,9 tis. osôb (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl). Miera nezamestnanosti klesla o 0,7 p. b. na 18,5 %.

Priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca dosiahla 13 511 Sk a medziročne sa zvýšila o 9,3 %. Jej prírastok bol o 1,1 p. b. vyšší ako v roku 2001. Pri vyššom prírastku nominálnej mzdy a miernejšej dynamike spotrebiteľských cien reálna mzda vzrástla o 5,8 % (v roku 2001 sa zvýšila o 0,8 %). 

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 0,9 p. b. rýchlejšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Reálna mzda rástla o 1,5 p. b. rýchlejšie v porovnaní s hrubým domácim produktom na zamestnanca v stálych cenách.

Najvyššia priemerná mesačná mzda bola v peňažníctve a poisťovníctve (27 094 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (19 516 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach nehnuteľnosti a prenajímanie (17 102 Sk), verejná správa a obrana (16 509 Sk), ťažba nerastných surovín (15 595 Sk), doprava, pošta a telekomunikácie (14 553 Sk), obchod (14 117 Sk) a priemyselná výroba (13 837 Sk). Najnižšiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci v ostatných verejných službách (10 220 Sk), hoteloch a reštauráciách (10 282 Sk), pôdohospodárstve (10 413 Sk) a v školstve (10 934 Sk).

Vo všetkých odvetviach bola úroveň nominálnej mesačnej mzdy vyššia ako v roku 2001. Najrýchlejší relatívny rast mzdy bol v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (o 15,8 %), školstve (o 15,7 %), ostatných verejných službách (o 15,1 %), vo verejnej správe a obrane (o 12,6 %), peňažníctve a poisťovníctve (o 11 %). Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci v stavebníctve (4,5 %) a v obchode (5,4 %).

V podnikateľskej sfére vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda (v podnikoch nad 20 zamestnancov) oproti roku 2001 o 7,6 % na 15 235 Sk, v rozpočtových organizáciách o 18,2 % na 12 046 Sk a v príspevkových organizáciách o 14,5 % na 12 684 Sk (v súvislosti s aplikáciou zákonov o štátnej a verejnej službe od  apríla 2002).

Podľa prognózy Štatistického úradu SR sa v 1. polroku 2003 predpokladá medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 4,8 %. Zamestnanosť hospodárstva (podľa výberového zisťovania pracovných síl) by mala byť o 0,3 % vyššia ako v 1. polroku  2002. Vo vývoji nezamestnanosti sa prognózuje medziročný pokles počtu nezamestnaných o 3,9 % (na 478 tis. osôb) pri miere nezamestnanosti 18,3 %. Miera inflácie v júni 2003 oproti júnu 2002 by mala dosiahnuť 8,2 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa predpokladá medziročný rast 8,5 % na 13 900 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne zvýšiť o 0,7 %.

Podrobnejšie informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2002 a prognóza vývoja na 1. polrok 2003. Publikácia bude vydaná v 12. týždni t.r.

__________________________________
Vysvetlivky:

^(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v roku 2002 rovnaký ako v roku 2001.

^(2) Podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 1999. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

^(3) Do ostatných služieb sa zaraďujú peňažníctvo a poisťovníctvo; nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum a vývoj;  bytové služby; verejná správa a obrana; školstvo; zdravotníctvo a sociálna starostlivosť; ostatné verejné, sociálne a  osobné služby; súkromné domácnosti.

^(4) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov domácností podľa metódy ESNÚ 95; údaje sú predbežné; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.  

^(5) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

^(6) Údaje Ministerstva financií SR. Súčasťou príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2002 sú aj príjmy a výdavky, ktoré v roku 2001 boli zahrnuté v štátnych fondoch. 

^(7) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky. 

^(8) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

p. b.  -    percentuálny bod