Príloha č. 1	 
k zákonu o prevencii závažných priemyselných 
            havárií a o doplnení niektorých zákonov

prahové hodnoty a kritériá pre zaraďovanie podnikov
do kategórie A  a DO kategórie B
____________________________________________________________________

Časť 1

Úvod

	Pre používanie tabuľky I a tabuľky II v tejto časti na zaraďovanie podnikov do kategórií A a B platia nasledovné princípy:
1. S vybranou nebezpečnou látkou, ktorá je prítomná v podniku v množstve rovnom alebo menšom ako 2 % z prahovej hodnoty uvedenej v tabuľke I alebo tabuľke II,  sa nebude pri výpočte jej celkového množstva uvažovať, ak jej umiestnenie v podniku je také, že nemôže kdekoľvek v podniku spôsobiť závažnú haváriu.
2. Ak vybraná nebezpečná látka uvedená v tabuľke I patrí tiež do niektorej z kategórií nebezpečných vlastností vybraných nebezpečných látok podľa tabuľky II, použije sa pre zaradenie podniku do príslušnej kategórie prahová hodnota uvedená v tabuľke I.
3. Ak má vybraná nebezpečná látka viacero nebezpečných vlastností podľa kategórií uvedených v tabuľke II, použije sa pre zaradenie podniku do príslušnej kategórie najnižšia prahová hodnota z príslušných kategórií nebezpečných vlastností podľa tabuľky II.
4. Posudzovanie chemických zmesí a chemických prípravkov sa vykonáva rovnakým spôsobom ako posudzovanie čistej vybranej nebezpečnej látky podľa osobitného predpisu.1)
5. V prípade, že sa vybraná nebezpečná látka nachádza na viacerých miestach v podniku, vykoná sa súčet týchto čiastkových množstiev. Pre zaradenie podniku do príslušnej kategórie sa potom berie do úvahy tento výsledný súčet.

Tabuľka I
Konkrétne vybrané nebezpečné látky

	Stĺpec 1	Stĺpec 2	

Vybraná nebezpečná látka	Prahová hodnota
v tonách	Prahová hodnota
v tonách
	
Dusičnan amónny*
Dusičnan amónny (hnojivá)**
Oxid arzeničný, kyselina arzeničná alebo jej soli
Oxid arsenitý, kyselina arsenitá alebo jej soli
Bróm
Chlór
Zlúčeniny niklu vo forme inhalovateľného prášku (oxid nikelnatý, oxid nikličitý, sulfid nikelnatý, sulfid niklitý, oxid niklitý)
Etylénimín
Fluór
Formaldehyd (koncentrácia  90%)
Vodík 
Chlorovodík (skvapalnený plyn)
Alkyly olova
Skvapalnené, vysokohorľavé plyny (vrátane kvapalného propánbutánu) a zemný plyn
Acetylén
Etylénoxid
Propylénoxid
Metanol
4,4-metylén-bis (2-chloroanilín) alebo soli vo forme prášku
Metylizokyanát
Kyslík
Diizokyanát toluénu
Fosgén (Karbonylchlorid) 
Arzenovodík (arzín)
Fosforovodík (fosfín)
Chlorid sírnatý
Oxid sírový
Polychlorované dibenzofurány a polychlorované dibenzodioxíny (vrátane TCDD), vypočítané v ekvivalente TCDD***
Nasledujúce karcinogény:
4-aminobifenyl alebo jeho soli, benzidín alebo jeho soli, bis(chlorometyl)éter, chlorometylmetyléter, dimetylkarbamoylchlorid,  dimetylnitrozoamín, hexametylfosfortriamid, 2-naftylamín alebo jeho soli a 1,3-propánsulfon 4-nitrodifenyl
Motorový benzín a iné ropné deriváty    	350
1 250
1

20
10

10
10
5
5
25
5

50
5
5
5
500

200
10
0,3
0,2
0,2
1
15

0,001
5 000	2 500
5 000
2
0,1
100
25

1
20
20
50
50
250
50

200
50
50
50
5 000

0,01
0,15
2 000
100
0,75
1
1
1
75

0,001

0,001
50 000	

Poznámky k tabuľke I

* Dusičnan amónny (350/2500)
   Toto sa vzťahuje na dusičnan amónny a jeho zlúčeniny, v ktorých je obsah dusíka z dusičnanu amónneho viac ako 28 hmot. % (zlúčeniny odlišné od uvedených v ** nižšie) a vodné roztoky dusičnanu amónneho s jeho koncentráciou viac ako 90 hmot. %.

** Dusičnan amónny (1250/5000)
  Toto sa vzťahuje na jednoduché hnojivá  na báze dusičnanu amónneho a na zložené hnojivá, v ktorých je obsah dusíka z dusičnanu amónneho viac ako 28 hmot. % (zložené hnojivá obsahujú dusičnan amónny, fosfáty alebo potaš).

*** Polychlórované dibenzofurány a polychlórované dibenzodioxíny
  Pri výpočte množstiev polychlórovaných dibenzofuránov a polychlórovaných dibenzodioxínov sa použijú nasledovné koeficienty:

Medzinárodné ekvivalentné koeficienty toxicity (ITEF) pre obdobné látky (NATO/CCMS)	
2,3,7,8-TCDD                        1
1,2,3,7,8-PeCDD                   0,5
1,2,3,4,7,8-HxCDD               0,1
1,2,3,6,7,8-HxCDD               0,1
1,2,3,7,8,9-HxCDD               0,1
1,2,3,4,6,7,8-HpCDD            0,01
OCDD                                   0,001	2,3,7,8-TCDF                    0,1
2,3,4,7,8-PeCDF               0,5
1,2,3,7,8-PeCDF               0,05
1,2,3,4,7,8-HxCDF           0,1  
1,2,3,7,8,9-HxCDF           0,1
1,2,3,6,7,8-HxCDF           0,1
2,3,4,6,7,8-HxCDF           0,1
1,2,3,4,6,7,8-HpCDF        0,01
1,2,3,4,7,8,9-HpCDF        0,01
OCDF                               0,001	
(T=tetra, Pe=penta, Hx=hexa, Hp=hepta, O=octa)

Tabuľka II

Kategórie nebezpečných vlastností vybraných nebezpečných látok

	Stĺpec 1	Stĺpec 2	
Vybraná nebezpečná látka je podľa osobitného predpisu1) klasifikovaná ako	Prahová hodnota 
 tonách	Prahová hodnota
v tonách	
1. 	Veľmi jedovatá 
2. 	Jedovatá
3. 	Oxidujúca
4. 	Výbušná s označením špecifického rizika R2
5. 	Výbušná s označením špecifického rizika R3 
6. 	Horľavá (kvapalina)2)                                                             
7a.Veľmi horľavá3)
7b.Veľmi horľavá kvapalina4)
8.  Mimoriadne horľavá5) 
9. Nebezpečná pre životné prostredie v kombinácii     s označením špecifického rizika (R-vetou):
     R50: “Veľmi jedovatá pre vodné organizmy”
     R51: “Jedovatá pre vodné organizmy”
R53: “Môže spôsobiť dlhodobé škodlivé  účinky vo  vodnej zložke životného prostredia”
10. 	Každá klasifikácia mimo vyššie uvedených v kom-   binácii s označením špecifického rizika (R-vetou):
     R14: “Prudko reaguje  s vodou” (vrátane R14/15)
     R29: “Pri kontakte s vodou uvoľňuje jedovatý plyn”	5
50
50
50
10
5 000
50
5 000
10

200
500

500

100
50	20
200
200
200
50
50 000
200
50 000
50

500
2 000

2 000

500
200	

Poznámky k tabuľke II
1)	Klasifikácia vybraných nebezpečných látok (chemických látok a chemických prípravkov) sa uskutoční podľa zákona č. 163/2001 Z.z. o chemických látkach a chemických prípravkoch.
2)	Chemická látka alebo chemický prípravok, ktorých teplota vzplanutia sa rovná alebo je väčšia ako 21o C a menšia alebo rovná 55oC (označenie špecifického rizika R10), podporujúca horenie.
3)	Chemická látka alebo chemický prípravok, ktoré sa môžu zohriať a vznietiť v kontakte so vzduchom pri teplote okolia bez dodania energie (označenie špecifického rizika R17), ako aj chemické látky, ktoré majú teplotu vzplanutia menšiu ako 55o C a pod tlakom zostávajú kvapalné, ak osobitné prevádzkové podmienky, ako sú vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu vytvoriť nebezpečenstvo závažnej priemyselnej havárie.
4)	Chemické látky a chemické prípravky, ktorých teplota vzplanutia je menšia ako 21o C a ktoré nie sú mimoriadne horľavé (označenie špecifického rizika R11 druhá odrážka).
5)	Mimoriadne horľavé látky podľa tohto bodu sú
a)	kvapalné chemické látky a kvapalné chemické prípravky, ktorých teplota vzplanutia je menšia ako 0o C a ktorých bod varu (alebo v prípade destilačného rozmedzia počiatočný bod varu) je pri normálnom tlaku menší alebo rovný 35o C (označenie špecifického rizika R12 prvá odrážka),
b)	plynné chemické látky a plynné chemické prípravky, ktoré sú horľavé pri kontakte so vzduchom pri okolitej teplote a tlaku (označenie špecifického rizika R12 druhá odrážka), či sú udržiavané v kvapalnom alebo plynnom stave pod tlakom alebo nie, okrem skvapalnených mimoriadne horľavých plynov (vrátane skvapalnených uhľovodíkových plynov) a zemného plynu uvedených v tabuľke I tejto prílohy,
c)	kvapalné chemické látky a kvapalné chemické prípravky udržiavané na teplote vyššej, ako je ich bod varu. 

Časť 2
Vzorec pre výpočet pomerného množstva vybraných nebezpečných látok

1. Súčet pomerných množstiev dvoch alebo viacerých vybraných nebezpečných látok  prítomných v podniku (N) na účely zaradenia podniku do kategória A alebo B podľa § 4 ods. 2 písm. b) a ods. 3 písm. b) tohto zákona sa vypočíta podľa nasledovného vzorca :
 
q1	q2	q3	q4	q5	       qn
N = ––– + –––  +  –––  +  ––– +  ––– + ..... + –––
        Q1	Q2	Q3	Q4	Q5	       Qn

     v ktorom

    “qn”   je  množstvo vybranej nebezpečnej látky “n” (alebo kategórie nebezpečných vlastností vybraných nebezpečných látok “n”) spadajúcej do časti 1  tejto prílohy v tonách,
   “Qn”  je prahové množstvo  vybranej nebezpečnej látky “n” podľa tabuľky I alebo prahové množstvo kategórie nebezpečných vlastností “n” podľa tabuľky II z časti 1, pričom za Qn  sa dosadí pre zaradenie podniku do 
              a) kategórie A prahové množstvo podľa stĺpca 1 tabuľky I alebo tabuľky II,
              b) kategórie B prahové množstvo podľa stĺpca 2 tabuľky I alebo tabuľky II.

2. Ak výsledný súčet pomerných množstiev “N” je väčší ako 1, prevádzkovateľ zaradí podnik do 
     a) kategórie A - ak sa za Qn  dosadili prahové hodnoty podľa stĺpca 1 tabuľky I alebo II,
     b) kategórie B - ak sa za Qn dosadili prahové hodnoty podľa stĺpca 2 tabuľky I alebo II.

3. Tento vzorec sa použije pre nasledovné  prípady:
     a) pre súčet  množstiev vybraných nebezpečných látok uvedených v tabuľke I, ktoré sú prítomné v podniku v množstvách menších, ako sú ich prahové hodnoty  podľa stĺpca 1 alebo stĺpca 2 tabuľky I a ktoré majú rovnakú nebezpečnú vlastnosť uvedenú v tabuľke II,
   b) pre súčet množstiev vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku, ktoré majú rovnakú nebezpečnú vlastnosť podľa tabuľky II,
   c) pre súčet množstiev vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku, ktoré majú nebezpečné vlastnosti v kategóriách podľa riadkov 1, 2 a 9 tabuľky II,
    d) pre súčet množstiev vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku, ktoré majú     nebezpečné vlastnosti v kategóriách podľa riadkov 3, 4, 5, 6, 7a, 7b a 8 tabuľky II.