3. Informácia o vývoji platobnej bilancie za 1. polrok 2002
______________________________________________________

1. Vývoj bežného účtu platobnej bilancie						2
	
1.1   Obchodná bilancia							2
	1.2   Bilancia služieb								5
	1.3   Bilancia výnosov a bežných transferov					6

2. Vývoj kapitálového a finančného účtu platobnej bilancie				7
	
2.1   Kapitálový účet								7
	2.2   Priame a portfóliové investície						7
	2.3   Ostatné investície dlhodobé						9
	2.4   Ostatné investície krátkodobé						10

3. Devízové rezervy									10

4. Zahraničná zadlženosť SR k 30. 6. 2002						11

1.	Vývoj bežného účtu platobnej bilancie

Dynamický vývoj domáceho dopytu a jeho vysoká dovozná náročnosť, spolu so spomalením ekonomického rastu našich obchodných partnerov ovplyvnili pretrvávanie vysokého schodku bežného účtu platobnej bilancie, ktorý v 1. polroku 2002 dosiahol 41,2 mld. Sk, pri medziročnom raste o 2,2 mld. Sk. 

Bežný účet platobnej bilancie 						mld. Sk
	1. polrok 2002	1. polrok 2001	
Obchodná bilancia	-41,9	-41,5	
Bilancia služieb 	8,4	 7,8	
Bilancia výnosov	-11,1	-10,5	
Jednostranné prevody	3,4	5,2	
Bežný účet celkom	-41,2	-39,0	

1.1 Obchodná bilancia

Na výške deficitu bežného účtu sa v 1. polroku 2002 v rozhodujúcej miere podieľala  obchodná bilancia, ktorá vytvorila schodok vo výške 41,9 mld. Sk, pri objemovo nižších hodnotách tak dovozu ako aj vývozu, pričom medziročný pokles vývozu mierne prevýšil pokles dovozu. Nižší objem dovozu a vývozu v porovnaní s minulým rokom bol ovplyvnený aj zhodnotením slovenskej koruny voči americkému doláru a poklesom svetových cien strategických surovín.

Pokračujúcu nedostatočnú diverzifikáciu exportu a jeho prílišnú závislosť na výsledkoch veľkých podnikov, dokumentuje vývoj exportu v jednotlivých mesiacoch 1. polroka 2002, ktorý plne korešpondoval s vývojom výroby a exportu niekoľkých rozhodujúcich podnikov z oblasti automobilového priemyslu, výroby železa a ocele, nábytku a niektorých odvetví strojárenského priemyslu. 

Podľa predbežných údajov ŠÚ SR sa v 1. polroku 2002 vyviezol tovar v hodnote 306,4 mld. Sk, čo bolo o 0,4% menej ako za rovnaké obdobie minulého roku (rast o 1,3% v USD, resp. o 1,5% v EUR).

Vývoz SR a jeho štruktúra
Rok 	1. polrok            2002      mld. Sk	1. polrok            2001     mld. Sk	1. polrok            2002            v %	1. polrok            2001              v %	
Suroviny	  24,6	  26,8	 8,0	 8,7	
Chemické výrobky a polotovary	112,6	110,6	36,7	35,9	
Stroje a dopravné zariadenia 	123,1	127,7	40,3	41,6	
Poľnohospodárske. a  priemyselné výrobky	  46,1	  42,6	15,0	13,8	
VÝVOZ CELKOM	306,4	307,7	100,0	100.0	

Na pokles vývozu v 1. polroku 2002 (o 1,3 mld. Sk) pôsobilo spomalenie ekonomického vývoja v krajinách našich obchodných partnerov ako aj vývoj cien surovín. Najviac sa znížil vývoz v skupine strojov a prepravných zariadení. Okrem poklesu vývozu osobných automobilov (ktorý bol ovplyvnený aj časovým sklzom evidencie na colnom úrade oproti skutočnému vývozu), pod úrovňou minulého roku zostal aj vývoz strojov, hlavne strojov na automatické spracovanie údajov, čerpadiel, ložísk a pod.

Medziročná zmena vývozu SR a jeho jednotlivých segmentov a príspevky týchto segmentov  k  zmene vývozu
Rok 	1. polrok            2002      mld. Sk	1. polrok            2001     mld. Sk	1. polrok            2002            v %	1. polrok            2001              v %	Príspevok            2002            v %	Príspevok           2001              v %	
Suroviny	-2,2	  5,0	-8,2	22,9	-0,7	1,9	
Chemické výrobky a polotovary	 2,0	14,3	 1,8	14,8	 0,6	5,5	
Stroje a dopravné zariadenia 	-4,6	21,6	-3,6	10,4	-1,4	8,4	
Poľnohospodárske. a  priemyselné výrobky	 3,5	  8,5	 8,2	24,9	 1,1	3,3	
VÝVOZ CELKOM	-1,3	49,4	-0,4	19,1	-0,4	19,1	

Skupina surovín bola determinovaná vývojom obchodu s ropou a výrobkov z ropy v dôsledku poklesu cien týchto komodít na svetových trhoch. Cena ropy v slovenských korunách (t.j. vrátane vplyvu výmenného kurzu) medziročne poklesla o 13,2% a jej pokles ovplyvnil nielen vývoz výrobkov z ropy, ale aj niektorých chemických výrobkov. Súčasne sa tento vplyv prejavil aj v znížení dovozu nerastných palív a deficitné saldo vývozu a dovozu nerastných palív tak pokleslo z 34,3 mld. Sk na 29,9 mld. Sk. 

Podobne ako v roku 2001, si svoju konkurencieschopnosť na svetových trhoch udržali producenti elektrických strojov a zariadení a niektorých priemyselných a potravinárskych výrobkov, keď vývoz týchto komodít zaznamenával počas 1. polroka postupné zrýchľovanie medziročného rastu. V oblasti elektronického priemyslu išlo najmä o vývoz káblov, televíznych a rozhlasových prijímačov a videofonických prístrojov. V rámci skupiny hotových výrobkov vzrástol vývoz výrobkov nábytkárskeho, odevného a obuvníckeho priemyslu, ako aj výrobkov z obilia, cukru a pod. 

Pretrvávanie vysokého schodku zahraničného obchodu z roku 2001 aj v prvom polroku 2002 bolo na strane dovozov naďalej ovplyvňované dynamickým rastom domáceho dopytu stimulovaným tak konečnou spotrebou domácností, ako aj prehlbujúcim sa deficitom verejných financií. 
Objem dovezeného tovaru 1. polroku 2002  predstavoval 348,4 mld. Sk, pri medziročnom poklese   v Sk  o 0,2% (USD rast  o 1,5%, v EUR rast o 1,7%). 

Dovoz SR a jeho štruktúra
Rok	1. polrok 2002        v mld. Sk	1. polrok 2001        v mld. Sk	Podiel v %	Podiel v %	
Suroviny	  56,1	  65,5	16,1	18,8	
Chemické výrobky a polotovary	107,1	103,0	30,7	29,5	
Stroje a dopravné zariadenia 	108,4	107,0	31,1	30,6	
 Hotové výrobky	  76,8	  73,7	22,1	21,1	
     z toho:					
       poľnohospodárske. a  priemyselné        	47,3	44,6	13,6	12,7	
       výrobky
       osobné autá   	
11,7	
11,4	
3,4	
3,3	
       strojár. a elektrotechnické. spotrebné 
       výrobky                                  	17,8	17,7	5,1	5,1	
DOVOZ CELKOM	348,4	349,2	100,0	100,0	

Dovoz síce medziročne poklesol o 0,8 mld. Sk, ale v rámci jeho štruktúry sa znížil len dovoz v skupine suroviny. Nižší dovoz ropy a plynu bol z veľkej časti ovplyvnený vývojom cien strategických surovín na svetových trhoch a zhodnotením slovenskej koruny voči americkému doláru (v korunovom vyjadrení sa cena  plynu medziročne znížila o 23,1%). Ostatný dovoz (bez dovozu surovín) vzrástol o 3%.

Medziročná zmena dovozu SR a jeho jednotlivých segmentov a príspevky týchto segmentov   k  zmene  dovozu
Rok	1. polrok            2002      mld. Sk	1. polrok            2001     mld. Sk	1. polrok            2002            v %	1. polrok            2001              v %	Príspevok            2002            v %	Príspevok           2001              v %	
Suroviny	   -9,4	   12,2	  -14,4	   22,9	   -2,7	   4,5	
Chemické výrobky a polotovary	     4.1	   24,2	     4,0	   30,5	    1,2	   9,0	
Stroje a dopravné zariadenia 	    1,4	   25,5	     1,3	   31,3	    0,4	   9,5	
Hotové výrobky	    3,1	   18,9	     4.2	   34,5	    0,9	   7,1	
     z toho:							
        poľnohospodárske. a  priemyselné. 	   2,7	   9,9	     6,1	   29,5	    0,8	   3,7	
        výrobky       
        osobné autá   	  
   0,3	   
  4,5	  
   2,6	 
 65,2	
    0,1	 
  1,7	
        strojár. a elektrotechnické. spotrebné 
        výrobky                                  	    0,1	  4,5	    0,6	  34.1	    0,0	  1,7	
DOVOZ CELKOM	   -0,8 	   80,8	   -0,2 	   30,1	   -0,2	  30,1	

Stagnácia investičného dopytu sa po minuloročných vysokých prírastkoch dovozov strojov a dopravných zariadení (bez osobných áut) prejavila vo výraznom zmiernení ich rastu.

V uvedenej skupine sa  celý rast  realizoval iba u strojov, ktorých dovoz sa  zvýšil o 1,4 mld. Sk, t.j. 1,6%. Podstatná časť nárastu dovozu strojov (1,2 mld. Sk) bola v podskupine strojov, ktoré svojím charakterom spadajú pod kategóriu stroje a zariadenia pre výrobnú spotrebu (najmä dovoz motorov a elektrických súčasti strojov).

V zostávajúcej časti dovozu strojov, ktorá predstavuje dovoz technologických zariadení  pre jednotlivé odvetvia národného hospodárstva sa mierne zvýšil len dovoz strojov pre hutníctvo a strojárstvo. Podiel technológii (podľa prepočtov NBS) na celkovom dovoze sa udržal na úrovni minulého roku a dosiahol 8,2%. 

Výraznejšie ako u strojov a dopravných zariadení, rástol dovoz polotovarov (4%) a hotových priemyselných a poľnohospodárskych výrobkov (4,2%). 

V štruktúre polotovarov, ktorých sa dovoz začal zvyšovať najmä  v 2. štvrťroku sa prejavil rast dovozu plastov, kaučuku, papiera a hlavne železa a ocele a výrobkov zo železa a ocele. 

V rámci hotových priemyselných a poľnohospodárskych výrobkov sa oproti minulému roku  dovážalo viac farmaceutických výrobkov, odevov, obuvi, kníh, hračiek, mäsa, zeleniny a ovocia, pričom v júni začal rásť aj dovoz osobných automobilov.

1.2 Bilancia služieb 
                                                                                                                 mld. Sk
	1. polrok 2002	1. polrok 2001	
Bilancia služieb	 8,4	 7,8	
     Doprava	14,3	11,8	
     Cestovný ruch 	  1,6	 2,7	
     Iné služby celkom	-7,5	-6,7	

V obchode so službami bol v 1. polroku 2002 vytvorený prebytok vo výške 8,4 mld. Sk, čo na medziročnej úrovni znamenalo zvýšenie o 0,6 mld. Sk, pričom inkasá za vývoz vzrástli o 7,8%             a platby za dovoz o 7,7%. 

Kladné saldo bilancie služieb najviac ovplyvnila doprava, ktorej prebytok vo výške 14,3 mld. Sk sa oproti minulému roku zvýšil o 2,5 mld. Sk. V rámci dopravných služieb naďalej dominovali príjmy z tranzitu plynu a ropy z Ruskej federácie (RF) do ČR a západnej Európy. Dovoz zemného plynu z RF za vyrovnanie tranzitných poplatkov spolu s priamymi úhradami za jeho tranzit predstavoval 16,6 mld. Sk a bol mierne pod úroveň minulého roku. 

V rámci dopravných služieb najviac vzrástli čisté príjmy zo železničnej nákladnej dopravy, ktorej podiel na obrate nákladnej dopravy výrazne vzrástol. Vo výdavkovej časti pod minuloročnou úrovňou zostali ostatné dopravné služby, pričom ich pokles súvisel s celkovým poklesom dovozu. V dôsledku takéhoto vývoja poklesol deficit týchto dopravných služieb (bez tranzitu) z minuloročných 5,6 mld. Sk na 2,3 mld. Sk.

Na rozdiel od predchádzajúcich dvoch rokov, v ktorých sa čisté príjmy zo zahraničného cestovného ruchu zvyšovali, v 1. polroku 2002 dosiahol ich pokles na medziročnej úrovni 1,1 mld. Sk. Príjmy zo zahraničného cestovného ruchu medziročne vzrástli o 2,8 mld. Sk na 12,1 mld. Sk. Pokles aktívneho salda cestovného ruchu bol dôsledkom zvýšeného čerpania devízových prostriedkov slovenskými občanmi, ktoré predstihlo rast devízových príjmov od zahraničných turistov. Čerpanie devízových prostriedkov slovenskými občanmi sa zvýšilo o 3,9 mld. Sk na hodnotu 10,6 mld. Sk. Vysoký nárast čerpania devízových prostriedkov mohol súvisieť s posilňovaním slovenskej koruny (v marci a apríli kurz eura voči korune klesol pod 42 Sk) a predzásobovanín sa slovenských subjektov cudzou menou. 

Bilancia „iných služieb celkom“ (priamy reexport, technické služby, stavebné služby, obchodné služby, poisťovacie služby, finančné služby, služby spojov, prenájom, služby výpočtovej techniky, reklama a pod.) bola rovnako ako v predchádzajúcich rokoch deficitná. Schodok bilancie „iných služieb celkom“ dosiahol v 1. polroku 7,5 mld. Sk a medziročne sa zvýšil o 0,8 mld. Sk. 

Vyšší pokles príjmov za vývoz ako výdavkov za dovoz sa najviac prejavil v ziskových operáciách s tovarom (priamy reexport), v sprostredkovateľských službách a službách technického charakteru (stavebný dozor, architektúra, dizajn a pod.), ktoré spolu s ďalšími službami, spadajú v rámci bilancie služieb pod kategóriu „služby v ostatných činnostiach“. 

Zaostávanie za minuloročnými príjmami z vývozu „iných služieb celkom“ bolo dôsledkom aj poklesu vývozu stavebných prác do zahraničia (o 50%). Napriek tomu, že pokles investičnej výstavby sa vo väčšej miere premietol do poklesu dovozu týchto prác (70%), stavebné práce zostali aj v 1. polroku 2002 rovnako ako počas celého roka 2001 deficitné. 

Vysoký deficit v kategórii „iné služby celkom“, ktorý pretrváva už niekoľko rokov sa realizuje aj v službách obchodnej povahy a súvisí s každoročne narastajúcou aktivitou podnikovej sféry pri dovoze služieb, ktoré tvoria obsahovú náplň obchodných služieb (odborné expertízy, zabezpečenie veľtrhov a výstav a pod.). 

K rastu deficitu prispeli aj  poisťovacie a finančné služby, ktoré síce zaznamenali rast svojho zahraničného obratu, ale výdavky za dovoz rástli rýchlejšie ako príjmy za vývoz. 

1.3. Bilancia výnosov a bežných transferov

Deficit bilancie výnosov vo výške 11,1 mld. Sk zaznamenal medziročný nárast o 0,6 mld. Sk.           Príjmy z výnosov z investícii dosiahli 8,0 mld. Sk a zostali približne  na úrovni 1. polroka 2001.         V štruktúre výnosov došlo k presunu príjmov od úrokov z vkladov v zahraničí k úrokom                               z portfóliových investícii – cenných papierov.  

Nárast deficitu bilancie výnosov bol spôsobený rastúcimi výdavkami za platené úroky v dôsledku zvýšenia cenných papierov emitovaných domácimi subjektmi v Sk v držbe nerezidentov. Išlo predovšetkým o mierne vyššie platby zo strany podnikateľských subjektov, zatiaľ čo v sektore vlády a NBS  platené úroky (hlavne z dlhopisov vlády SR) zostali na úrovni minulého roku.

Bilancia bežných transferov vytvorila v 1. polroku 2002  prebytok vo výške 3,4 mld. Sk, čo bolo o 1,8 mld. Sk menej ako v roku 2001. Jeho zníženie bolo výsledkom nižších inkás z jednostranných prevodov zo zahraničia prijatých firmami v SR, ktoré sa premietli v prevodoch právnických osôb (napr. podpory, odškodnenia, náhrady z neživotného poistenia  a pod).

2. Vývoj kapitálového a finančného účtu platobnej bilancie

Kapitálový a finančný účet skončil prebytkom vo výške 14,5 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol prebytok nižší o 10,7 mld. Sk, t.j. o viac ako 40 %.

2.1  Kapitálový účet

Kapitálový účet, ktorý zahŕňa kapitálové prevody jednostranného charakteru, dosiahol prebytok vo výške 1,8 mld. Sk. Na ich príjmovej strane významnú úlohu zohrali prostriedky, ktoré prišli do SR prostredníctvom programu PHARE.

Kapitálový a finančný účet platobnej bilancie 			    		 
                                                                                                                                     mld. Sk   
	1. polrok 2002	1. polrok 2001	
Kapitálový účet	1,8	0,1	
Priame investície
SR v zahraničí
v SR
             z toho: privatizačné	12,6
-0,3
12,9
6,0	32,0
-2,5
34,5
18,1	
Portfóliové investície
SR v zahraničí
v SR	11,4
5,0
6,4	-3,9
-11,0
7,1	
Ostatné dlhodobé investície
Aktíva
Pasíva	-4,2
2,4
-6,6	-1,9
-1,2
-0,7	
Krátkodobé investície
Aktíva
Pasíva	-7,1
2,4
-9,5	-1,1
-11,2
10,1	
Kapitálový a finančný účet	14,5	25,2	

2.2 Priame a portfóliové investície

Priame zahraničné investície v čistom vyjadrení (rozdiel medzi PZI zahraničných subjektov na Slovensku a slovenských subjektov v zahraničí)  predstavovali 12,6 mld. Sk a boli výsledkom tak prílevu kapitálu na Slovensko zo strany priamych zahraničných investorov v objeme 12,9 mld. Sk, ako aj odlevu kapitálu na základe aktivity slovenských ekonomických subjektov v zahraničí             v objeme 0,3 mld. Sk.
                                                                                                                                                             mld. Sk
	1. polrok 2002	1. polrok 2001	
Priame zahraničné investície (PZI) v SR	12,9	34,5	
        z toho:  majetková účasť	18,3	27,6	
                        z toho: privatizačné PZI	  6,0	18,1	
                                    ostatná majetková účasť	12,3	9,5	
                     Ostatný kapitál	 -5,4	6,9	

Prílev priamych investícií do SR je možné rozdeliť do troch základných skupín. Prvú skupinu predstavujú privatizačné aktivity vlády prostredníctvom FNM. Ich objem dosiahol 6,0 mld. Sk, pričom zahŕňal poslednú splátku za privatizáciu Slovenskej sporiteľne a príjem z privatizácie Transpetrolu.   

Prílev PZI určený na zvýšenie majetkovej účasti v podnikoch a bankách, ktorý svojím charakterom patrí do druhej skupiny PZI, dosiahol 12,3 mld. Sk. Z tohto objemu do jednotlivých odvetví priemyslu smerovalo 11% prostriedkov, pričom táto suma bola rozdelená po malých čiastkach medzi väčšie množstvo podnikov. Štruktúra smerovania do jednotlivých odvetví kopírovala rok 2001, keď rovnako ako v minulom roku významnejšie boli najmä investície do výroby potravín a nápojov, chemických výrobkov a výrobkov z gumy a plastov. Rovnaká zostala aj štruktúra smerovania pri zvýšení zahraničnej účasti v  podnikoch strojárenského a elektrotechnického priemyslu, ktorých výrobky by mohli zabezpečiť budúci rast exportu pri nižších vstupoch do ekonomiky. 

Zahraniční investori aj naďalej prejavovali záujem o investovanie do odvetví, ktoré sú charakteristické vysokým podielom jednoduchej, často menej kvalifikovanej práce. Obchod, obchodné služby, doprava, skladovania a spoje sa podieľali 55% na celkovom navýšení majetkovej účasti. Do bankového sektora, peňažníctva a poisťovníctva smerovalo v 1. polroku 2002 približne 17% z PZI (bez privatizačných aktivít). Zvyšná časť PZI bola umiestnená v odvetví výroby a rozvodu elektriny, plynu a vody, v zdravotníckych službách, nehnuteľnostiach a pod.    

Tretiu skupinu PZI tvoril ostatný kapitál, zahrňujúci pohľadávky a záväzky voči priamemu investorovi. Zatiaľ čo počas roku 2001 ostatný kapitál prispieval k prílevu PZI do SR (za 1. polrok 2001 vo výške 6,9 mld. Sk), v roku 2002 sa začína objavovať opačná tendencia. Odlev ostatného kapitálu v rámci PZI vo výške 5,4 mld. Sk, bol spôsobený popri raste aktivít slovenských subjektov pri poskytovaní obchodných úverov spojených s vývozom tovarov, najmä zvýšeným splácaním krátkodobých finančných úverov poskytnutých priamym investorom. Pri splácaní krátkodobých úverov nedochádzalo pri väčšine úverov k obnovovaniu čerpania.
 
Portfóliové investície ako súčasť finančného účtu platobnej bilancie, zahŕňajú transakcie s majetkovými a dlžobnými cennými papiermi vlády a NBS, bánk a podnikov. Majetkové cenné papiere (akcie) predstavujú vlastníctvo imania, pričom podiel investora na majetku je nižší ako 10%. Medzi dlžobné cenné papiere sa zaraďujú obligácie, zmenky, nástroje peňažného trhu a finančné deriváty.

Portfóliové investície v čistom vyjadrení zaznamenali prílev zdrojov v objeme 11,4 mld. Sk. V roku 2002 sa na strane aktív prejavil predaj zahraničných cenných papierov v držbe komerčných bánk najmä vo forme obligácií v objeme 5,0 mld. Sk (predaj zahraničných cenných papierov mohol byť rovnako ako pokles vkladov komerčných bánk v zahraničí spojený so skracovaním devízovej pozície bánk aj z dôvodu nedostatočného prílevu zdrojov od zahraničných subjektov na financovanie deficitu bežného účtu ako aj ďalších záväzkov komerčného sektora).

Prílev portfóliových investícií na strane pasív, ktoré zahŕňajú emisiu cenných papierov domácich subjektov na zahraničných trhoch a obchodovanie s domácimi majetkovými a dlžobnými cennými papiermi, dosiahol 6,4 mld. Sk. 

Zvýšenie majetkových cenných papierov, ktoré rovnako ako priame investície spadajú do kategórie nedlhového kapitálu, dosiahlo v 1. polroku  2002 hodnotu 1,1 mld. Sk.

Prílev portfóliových investícií vo forme dlžobných cenných papierov predstavoval 5,3 mld. Sk. V ich štruktúre významnú úlohu zohrávali vládne obligácie a dlhopisy podnikovej sféry. Dlhopisy podnikovej sféry boli emitované vo výške 6,8 mld. Sk, pričom smerovali najmä do odvetvia dopravy. V obchodovaní nerezidentov s vládnymi obligáciami emitovanými v Sk predaje prevýšili nákupy, čo znamenalo odlev vo výške 2,6 mld. Sk. Rovnako ako v predchádzajúcom roku sa obchodovanie s vládnymi obligáciami realizovalo prostredníctvom vysokých objemov, pričom v priebehu 1. polroka mali tieto obchody značne volatilný vývoj. Krátkodobé cenné papiere (nástroje peňažného trhu) vzrástli v 1. polroku 2002 o 1,1 mld. Sk a realizovali sa formou predaja pokladničných poukážok nerezidentom.   

2.3 Ostatné investície dlhodobé 

Ostatné dlhodobé investície zaznamenali odlev zdrojov v objeme 4,2 mld. Sk, čo bolo spôsobené najmä prevýšením splácania nad čerpaním na strane pasív (6,6 mld. Sk) realizované v podnikovom sektore a v sektore vlády a NBS.

Čerpanie podnikových finančných úverov dosiahlo 8,5 mld. Sk, čo predstavovalo 75% úrovne z rovnakého obdobia minulého roku. V odvetvovej štruktúre čerpaných úverov pokračoval trend z roku 2001, pričom sa ešte zvýšilo postavenie obchodu a obchodných služieb a peňažníctva a poisťovníctva (takmer 50%). Do priemyselnej výroby smerovalo 13% z prijatých úverov.   Uvedené prostriedky boli v malých čiastkach rozptýlené medzi väčšie množstvo podnikov. 

Splácanie finančných úverov podnikovej sféry dosiahlo 12,7 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka sa znížilo o 34%, čo je pravdepodobne aj dôsledkom ich nižšieho čerpania v posledných rokoch. 

Odlev dlhodobých zdrojov sa realizoval aj v  sektore NBS, vlády a vládnych agentúr (2,3 mld. Sk). Splácanie vládnych úverov a úverov NBS bolo sprevádzané čerpaním pôžičky pre Štátny fond cestného hospodárstva v objeme 0,9 mld. Sk. 

2.4 Ostatné investície krátkodobé

Krátkodobý kapitál, ktorý sa v priebehu 1. polroka vyznačoval vysokou volatilitou, tak na strane aktív ako aj na strane pasív, dosiahol odlev zdrojov vo výške 7,1 mld. Sk. V krátkodobých aktívach významnú úlohu zohrávali vklady komerčných bank v zahraničí a ostatné pohľadávky voči zahraničiu, ktoré od začiatku roka až do konca júna  zaznamenali prílev vo výške 14,1 mld. Sk. Opačnou tendenciou sa vyznačovali úverové aktivity, keď novo poskytnuté úvery podnikového (obchodné úvery) a bankového (finančné úvery) sektora nerezidentom prevýšili splácanie o 11,8 mld. Sk.     

Rozhodujúci vplyv na výšku krátkodobých pasív (pokles o 9,5 mld. Sk) mali aktivity NBS. Splátky záväzkov vyplývajúce z realizovaných repo operácií v rámci stratégie riadenia devízových rezerv spôsobili odlev zdrojov vo výške 7,8 mld. Sk. Výšku krátkodobého kapitálu bankového sektora ovplyvňoval počas celého obdobia pokles vkladov nerezidentov v komerčných bankách na území SR (ktorý bol sčasti ovplyvnený použitím prostriedkov deponovaných v komerčných bankách v súvislosti s procesom privatizácie po ukončení auditu). Prevýšenie čerpania nad splácaním sa prejavilo aj u krátkodobých obchodných úverov v podnikovej sfére a u ostatných krátkodobých pasív komerčných bánk (dotácie a podobné zdroje). 

3. Devízové rezervy

V súlade s požiadavkami ECB a MMF sa od 1. januára 2002 zmenilo vykazovanie devízových rezerv NBS ako aj komerčných bánk. Nový spôsob vykazovania devízových rezerv NBS spočíva v oceňovaní zlata jeho trhovou cenou a v zmene vykazovania repo operácií a zlatých swapov. Súčasťou devízových rezerv komerčných bánk sa stala aj časť ich dlhodobých aktív. Tieto zmeny ovplyvnili nielen celkovú výšku devízových rezerv, ale aj hrubého a čistého zahraničného dlhu SR. Zavedením novej metodiky sa devízové rezervy bankového sektora k 1. januáru 2002 zvýšili           o 1 130,8 mil. USD, pričom devízové rezervy NBS vzrástli o 602,4 mil. USD a devízové rezervy komerčných bánk o 528,4 mil. USD.

Devízové rezervy NBS vypočítané na základe uskutočnených transakcií (príjmy mínus výdavky) pri abstrahovaní od kurzových rozdielov poklesli o 19,1 mld. Sk, t.j. o 410,8 mil. USD. Rozhodujúcimi faktormi pozitívne ovplyvňujúcim oblasť príjmov boli výnosy súvisiace s privatizačnými aktivitami vlády, výnosy z depozít a cenných papierov v portfóliu NBS, čerpanie vládnych pôžičiek, ako aj príjmy na devízových účtoch klientov NBS v súvislosti s projektami PHARE. 

Oblasť výdavkov bola determinovaná najmä splátkami dlhovej služby vlády a NBS, intervenciami centrálnej banky na medzibankovom devízovom trhu, splátkami záväzkov vyplývajúcich z realizovaných repo operácií a ostatnými výdajmi súvisiacimi s platbami v rámci zahraničného platobného styku pre klientov NBS.

Stav devízových rezerv NBS k 30. 6. 2002 dosiahol 4,8 mld. USD. Ich výška postačovala na pokrytie 3,4 - násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb za prvých šesť mesiacov roka, čo zodpovedalo úrovni ku  koncu roka 2001. 
  
4. Zahraničná zadlženosť SR k 30. 6. 2002  

V zmysle novej metodiky sú s účinnosťou od 1.1.2002 súčasťou vykazovania zahraničného dlhu SR i záväzky vyplývajúce zo zlatých swapov (súčasť strednodobého a dlhodobého dlhu NBS) a REPO obchodov NBS (súčasť krátkodobého dlhu NBS), čím sa oficiálny a tým i celkový hrubý zahraničný dlh SR zvýšil o 338 mil. USD.  

Od 1.1.2002 prešli záväzky štátneho fondu cestného hospodárstva (ŠFCH) vo výške približne 350 mil. USD do priameho zahraničného dlhu vlády SR. Do 31.12.2001 boli záväzky ŠFCH vykazované ako súčasť záväzkov vládnych agentúr. Uvedená zmena zaradenia vykazovania týchto záväzkov nemala vplyv na výšku celkového zahraničného dlhu SR.          
                                                                                      
       v mil. USD                                                                                    	31.12.2001	01.01.2002*               	30.06.2002*	
        Celkový zahraničný dlh SR	11 042,5	11 380,5   	12 032,1	
        V tom:  				
1) oficiálny dlh vlády SR a NBS	2 784,6	3 305,9	3 356,7	
Z toho : oficiálny krátkodobý dlh 	4,1	164,5	33,4	
2) vládne agentúry 	574,1	222,3	243,1	
3) Obce	96,9	96,9	106,5	
zahraničné pasíva komerčnej sféry 	7 586,8	7 586,8	8 325,3	
V tom:				
4) komerčné banky	874,8	 874,8	 962,5	
5) podnikateľské subjekty	6 712,0  	6 712,0 	7 363,3	
				
Strednodobé a dlhodobé zahraničné
 pasíva  komerčnej sféry	4 517,9	4 517,9	5 045,2  	
V tom:				
Komerčné banky 	95,2	95,2 	143,2	
Podnikateľské subjekty 	4 422,7	4 422,7	4 902,0	
				
krátkodobé pasíva komerčnej sféry	3 068,9	3 068,9 	3 280,5	
V tom				
Komerčné banky 	779,6	 779,6 	819,3 	
Podnikateľské subjekty 	2 289,3	2 289,3  	2 461,2	
Zahraničné aktíva
Čistá zahraničná zadlženosť	8 460,4
2 808,1	9 400,9
1979,6	9 915,6
2 116,5	
* nová metodika platná od 1.1.2002
Z vývoja zahraničného dlhu SR v 1. polroku 2002 vyplýva, že v rámci komerčného sektora došlo k nárastu zahraničných pasív v prepočte o 738 mil. USD, z čoho podstatný nárast 651 mil. USD sa týka záväzkov podnikateľských subjektov. Strednodobé a dlhodobé zahraničné pasíva komerčnej sféry vzrástli v hodnotenom období o 527 mil. USD, z čoho o 479 mil. USD záväzky podnikateľských subjektov. Krátkodobé pasíva komerčnej sféry vzrástli o k ultimu polroka v porovnaní s východiskom roka 2002 o 211 mil. USD, z čoho podstatný nárast 172 mil. USD sa týka krátkodobých pasív podnikateľských subjektov.        

Čistá zahraničná zadlženosť, vypočítaná ako rozdiel hrubej zahraničnej zadlženosti vo výške 12,0 mld. USD (pasíva NBS a vlády, pasíva komerčných bánk a pasíva podnikovej sféry - mimo majetkovej účasti) a zahraničných aktív vo výške 9,9 mld. USD (devízové rezervy NBS, zahraničné aktíva komerčných bánk a zahraničné aktíva podnikovej sféry - mimo majetkovej účasti), dosiahla ku koncu júna 2,1 mld. USD a v porovnaní s východiskom roka vzrástla o 0,1 mld. USD.