PRÍLOHA K MATERIÁLU
SPRÁVA O PLNENÍ ÚLOH ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR V ROKU 2001 A ZAMERANIE ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR NA ROK 2002

Príloha k
VYHODNOTENIU ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR ZA ROK 2001

1. 	OBLASŤ MULTILATERÁLNEJ SPOLUPRÁCE

1.1. Integrácia SR do európskych a transatlantických štruktúr

1.1.1. EURÓPSKA ÚNIA

Východiská pre pôsobenie zahraničnej politiky pre rok 2001
Zahraničná politika SR v oblasti európskej integrácie v roku 2001 bola realizovaná na základe úloh vyplývajúcich z Programového vyhlásenia vlády SR, cieľov zahraničnej politiky SR pri približovaní sa k európskym politickým, ekonomickým a bezpečnostným štruktúram, úloh vyplývajúcich z Európskej dohody, záverov Asociačnej rady, Asociačného výboru a asociačných podvýborov EÚ-SR. Rovnako vyplývala aj z tzv. Road map - časového harmonogramu rokovaní EÚ s kandidátskymi krajinami pre vstup do EÚ počas švédskeho a belgického predsedníctva EÚ, ako aj zo záverov zasadnutí Európskej rady v Nice a Göteborgu. 
Prioritné úlohy v jednotlivých oblastiach prístupového procesu boli identifikované v komplexnom dokumente vlády SR, ktorý vychádzal z pravidelnej správy EK za rok 2000. Tento materiál stanovil eurointegračné úlohy legislatívneho charakteru, koncepcie, ako aj úlohy súvisiace s budovaním administratívnych kapacít potrebných pre implementáciu acquis prijatého do právneho poriadku SR. Prioritné úlohy zahraničnej politiky SR v oblasti európskej integrácie v roku 2001 vyplývajúce z Partnerstva pre vstup a Národného programu pre prijatie acquis boli spojené s rokovaniami o vstupe SR do EÚ a v súlade s road map Európskej komisie zverejnenej v Nice.

Pravidelná správa Európskej komisie
Dňa 13.11.2001 boli zverejnené hodnotiace správy Európskej komisie za rok 2001 o pokroku kandidátskych krajín v prístupovom procese do EÚ. Okrem individuálnych hodnotiacich správ EK predložila návrh stratégie v procese rozširovania.
V pravidelnej správe sa konštatuje, že SR pokračuje v ďalšej konsolidácii a prehlbovaní stability inštitúcií garantujúcich demokraciu, právny štát, rešpektovanie ľudských práv a ochranu menšín. SR pokračuje v plnení kodanských kritérií. Ocenená bola situácia v súvislosti s krokmi uskutočnenými v oblasti posilnenia nezávislosti súdnictva. Ako vážny pretrvávajúci problém spoločnosti bola označená korupcia. Výrazné úsilie bolo venované oblasti rozvoja a uvádzania prístupov k ochrane menšinových práv do praxe. Pozitívne výsledky boli dosiahnuté v smere používania a ochrany menšinových jazykov. Implementácia stratégie vlády v oblasti rómskej menšiny však podľa správy musí byť ďalej posilňovaná a podporená náležitými finančnými prostriedkami na národnej i miestnej úrovni. 
V SR je fungujúca trhová ekonomika. Bude schopná odolať konkurenčným tlakom a trhovým silám v rámci EÚ v krátkodobom horizonte. SR významným spôsobom pokročila v legislatívnom prispôsobovaní sa acquis (výrazný pokrok bol dosiahnutý v oblastiach: slobodný pohyb tovaru, právo obchodných spoločností, sociálna politika, colná únia). V súvislosti s administratívnymi kapacitami správa konštatovala, že celkový pokrok možno hodnotiť ako obmedzený. I napriek dosiahnutému pokroku v administratívnych štruktúrach v určitých oblastiach, úloha posilnenia administratívnych kapacít sa naďalej týka všetkých sektorov. Správa víta rozhodnutie vlády SR zvýšiť počet personálu zaoberajúceho sa EÚ problematikou o približne 1200 osôb v roku 2002.

Stratégia rozširovania 
V strategickom dokumente EK k rozširovaniu EÚ pod názvom Making success of enlargement EK potvrdzuje a ďalej upresňuje ďalší postup v procese rozširovania únie. EK navrhuje strategický postup pre EÚ, tak aby boli naplnené závery summitu z Göteborgu týkajúce sa rozširovania - najpripravenejšie kandidátske krajiny by mali byť schopné ukončiť rokovania o členstve koncom roku 2002 a mali by sa zúčastniť volieb do EP v roku 2004. Za týmto účelom je potrebné implementovať existujúcu road map pre rokovania. 
Summit v Laekene posunul otázku rozšírenia EÚ do kvalitatívne novej roviny po tom, čo v záveroch belgického predsedníctva výslovne menoval desať kandidátskych krajín (vrátane SR), s ktorými je únia rozhodnutá naplniť časový harmonogram rozšírenia určený v Göteborgu. Dokument EK, ktorý bol schválený na summite v Laekene, má dva kľúčové prvky:
a/ naznačuje ako pokračovať v rokovaniach v zostávajúcich kapitolách, ktoré sa vzťahujú na financie: 
EK konštatuje, že finančný rámec dohodnutý v Berlíne v r. 1999 je dostatočný pre rozšírenie o 10 krajín v roku 2004. Rokovania tak môžu byť ukončené nezávisle od rokovaní o budúcej finančnej perspektíve po roku 2006. EK predpokladá, že začiatkom roka 2002 predloží Rade dokument, ktorý bude spoločne riešiť nasledujúce otázky: 
•	poľnohospodárstvo - preverí ako sa postaviť k otázke priamych platieb a doplňujúcich finančných nástrojov, 
•	regionálna politika - identifikuje organizačné a inštitucionálne podmienky, ktoré musia kandidáti splniť pre uzatvorenie kapitoly, ako aj kritéria pre alokáciu štrukturálnych fondov do roku 2006, 
•	rozpočet - preverí otázku príspevkov KK do zdrojov EÚ. 
b/ navrhuje akčný plán pre posilnenie a monitorovanie administratívnych a súdnych kapacít kandidátskych krajín.
Európska rada v Laekene sa stala kľúčovým momentom aj pre ďalší proces prebiehajúci paralelne s rozširovaním únie - z hľadiska budúcej reformy EÚ. Deklarácia o budúcnosti EÚ prijatá v Laekene vytvorila na tento účel Konvent. Jeho hlavným poslaním sa má stať príprava materiálu pre rokovanie budúcej medzivládnej konferencie, ktorá má posúdiť otázky ďalšieho prehĺbenia európskej integrácie, a ktorá má byť zvolaná v roku 2004. Z hľadiska SR má význam najmä skutočnosť, že kandidátske krajiny budú mať v Konvente rovnaké zastúpenie ako členské štáty (1 zástupca vlády, 2 zástupcovia parlamentu), a tak budú mať možnosť zúčastniť sa rokovania Konventu v plnom rozsahu. Pre kandidátske krajiny platí jediná výnimka - nemôžu svojim hlasom zabrániť prípadnému konsenzuálnemu rozhodnutiu zástupcov členských štátov.

Prístupový proces 
V nadväznosti na začatie prístupových rokovaní SR o jej členstve v EÚ v roku 2000, pokračovali aj priebehu roku 2001 intenzívne rokovania medzi SR a EÚ. Rok 2001 bol náročnejší z hľadiska počtu prerokovávaných kapitol, ako aj ich obsahu. Do rokovaní sa dostali i viaceré kapitoly, v ktorých SR alebo EÚ požiadali o prechodné obdobia. Svoju pripravenosť a negociačný potenciál pre dosiahnutie strategického cieľa - spoločného vstupu s krajinami V4 - SR jednoznačne potvrdzovala kvalitnou prípravou dodatkových informácií, ktoré promptne reagovali na požiadavky EÚ.
Prehľad negociačného procesu 
Počas švédskeho predsedníctva v prvom polroku 2001 sa uskutočnili celkovo štyri stretnutia Prístupovej konferencie SR/EÚ, na ktorých sa SR podarilo otvoriť všetky zostávajúce kapitoly acquis (celkovo 13) a dosiahnuť predbežné uzavretie rokovaní v 9 kapitolách.
Na prvom stretnutí Prístupovej konferencie SR/EÚ na úrovni zástupcov ministrov počas švédskeho predsedníctva dňa 30.marca 2001 Slovenská republika predbežne uzatvorila kapitoly Slobodný pohyb tovaru a Hospodárska a menová únia a otvorila rokovania v ďalších kapitolách: Sociálna politika a zamestnanosť, Právo obchodných spoločností, Regionálna politika, Finančné a rozpočtové ustanovenia a Životné prostredie. Na druhom stretnutí Prístupovej konferencie SR/EÚ na úrovni zástupcov ministrov dňa 17.mája 2001 Slovenská republika predbežne uzatvorila kapitoly Slobodný pohyb služieb, Právo obchodných spoločností, Sociálna politika a zamestnanosť, Telekomunikácie a informačné technológie a otvorila rokovania v kapitole Energetika. Na stretnutí Prístupovej konferencie na úrovni ministrov dňa 12. júna 2001 boli otvorené kapitoly Finančná kontrola, Poľnohospodárstvo a Dane a uzatvorená bola kapitola Colná únia. Na prístupovej konferencie EÚ/SR na úrovni zástupcov ministrov dňa 26.júna 2001 SR uzavrela Slobodný pohyb kapitálu a Slobodný pohyb osôb. Počas uvedeného stretnutia bola otvorená zostávajúca kapitola Spravodlivosť a vnútorné záležitosti.
Celkovo možno hodnotiť výsledky prvého polroku 2001 ako veľmi dobré. SR naplnila interne stanovené ciele pre rokovania za švédskeho predsedníctva - otvoriť všetky zostávajúce kapitoly, uzavrieť čo najviac z nich a dosiahnuť skutočný “catch-up“ s kandidátmi Luxemburskej skupiny. K dosiahnutému úspechu prispela aj zaangažovanosť švédskeho predsedníctva na agende rozširovania. 
Cieľom belgického predsedníctva v druhom polroku 2001 bolo najmä udržať dynamiku rokovaní EÚ s kandidátskymi krajinami a pokračovať v dôslednej implementácii road map. S celkovým pokrokom negociačnej agendy sa rokovania dostali do náročnejšej fázy, boli prerokovávané rozsiahlejšie kapitoly z hľadiska objemu acquis, ako aj negociačných požiadaviek SR. 
Počas prvého stretnutia Prístupovej konferencie na úrovni zástupcov ministrov dňa 26.10.2001 bola uzatvorená kapitola Energetika. Okrem toho SR na stretnutí vyslovila súhlas s návrhom EÚ k rozšíreniu textu v spoločnej pozícii EÚ v kapitole Slobodný pohyb osôb. 
Dňa 11.12.2001 sa v Bruseli uskutočnila Prístupová konferencia SR/EÚ na úrovni ministrov ZV. Na tejto konferencii bola predbežne uzatvorená kapitola Životné prostredie. Dňa 21.12.2001 sa konalo mimoriadne kolo rokovaní na úrovni zástupcov, na ktorom sa uzatvorila kapitola Finančná kontrola. 
Celkové hodnotenie
V roku 2001 SR otvorila všetky zostávajúce kapitoly a predbežne uzatvorila ďalších 12. Významný pokrok v prístupových rokovaniach nastal najmä počas švédskeho predsedníctva (celkovo uzatvorených 9 kapitol). Počas belgického predsedníctva aj napriek určitému zníženiu dynamiky rokovaní, boli prerokované viaceré náročné kapitoly a bol v nich dosiahnutý značný pokrok.
SR potvrdila prechod do kvalitatívne novej fázy rokovaní aj tým, že po prvýkrát od otvorenia rokovaní dosiahla kompromis aj v otázkach prechodných období. V tomto smere SR úspešne dokázala presadiť viaceré prechodné obdobia v kapitole Slobodný pohyb kapitálu, Slobodný pohyb služieb, Energetika a Životné prostredie, zároveň akceptovala prechodné obdobie EÚ v kapitole Slobodný pohyb osôb.
SR úspešne splnila hlavné úlohy v prístupovom procese do EÚ vytýčené na rok 2001 a dosiahla ďalší výrazný pokrok v realizácii svojich integračných ambícií.  Slovensko plne využilo princíp diferenciácie a možnosť dobehnúť kandidátske krajiny, ktoré začali rokovania v roku 1998. Naplnenie týchto princípov napomohlo odstráneniu delenia kandidátskych krajín na tzv. luxemburskú a helsinskú skupinu kandidátov. V súčasnosti má reálnu šancu na vstup do EÚ v r. 2004 desať kandidátskych krajín vrátane Slovenska. SR sa prostredníctvom intenzívneho úsilia zaradila medzi najpripravenejších kandidátov na vstup.

Politický dialóg
Politický dialóg bol frekventovaný a prebiehal na úrovni zodpovedajúcej pozícii SR ako kandidátskej krajiny pre vstup do EÚ. Vyznačoval sa atmosférou veľmi dobrých vzťahov a prebiehal na všetkých úrovniach, vrátane najvyššej. 
Udalosti 11.9.2001 v USA viedli v EÚ k uvedomeniu si potreby konať v maximálnej miere spoločne, posilniť a zefektívniť SZBP EÚ a čo najskôr uviesť spoločnú európsku bezpečnostnú a obrannú politiku (SEBOP) EÚ do operačného stavu. Postupná implementácia záverov summitov v Nice a Göteborgu, výsledky summitu v Laekene, ako aj ďalšie prebiehajúce aktivity členských krajín EÚ a EK vytvárajú pre takýto vývoj predpoklady. Na základe vývoja v uplynulom roku, kedy došlo k výraznému upevneniu inštitúcií vzniknutých na základe Amsterdamskej zmluvy, k reorganizácii pôvodných štruktúr a vzniku stálych inštitúcií SZBP/SEBOP v Rade EÚ i v jej generálnom sekretariáte (GS), k vytvoreniu nových rozhodovacích procedúr v bezpečnostnej dimenzii a k obsahovému posunu v SZBP z hľadiska efektívnosti a dosahovania jej cieľov, možno v tomto roku očakávať ďalšie zintenzívnenie a zefektívnenie spolupráce aktérov SZBP EÚ (členské štáty, VP pre SZBP, EK). 
SR sa stotožňuje s princípmi a cieľmi SZBP, ktoré vyjadrujú i základné záujmy Slovenska a jeho zahraničnej politiky. Zásadný súlad zahraničnej politiky SR so zahraničnou politikou EÚ, potvrdený provizórnym uzavretím negociácií v kapitole SZBP (kap. č. 27) hneď v prvom kole rokovaní o vstupe SR do EÚ, pretrváva do dnešného obdobia. V hodnotenom roku neboli konštatované žiadne principiálne rozpory medzi SZBP EÚ a zahraničnou politikou SR. Pokračovalo úzke sledovanie zahraničnej politiky EÚ, výmena názorov k aktuálnemu dianiu a harmonizácia slovenskej zahraničnej politiky so SZBP.
V roku 2001 sa SR naďalej aktívne zúčastňovala všetkých foriem multilaterálneho posilneného politického dialógu EÚ-KK v rámci SZBP. Začal sa politický dialóg EÚ-KK na veľvyslaneckej úrovni vo forme Trojky Politického a bezpečnostného výboru EÚ s KK k problematike SZBP. S Politickým výborom EÚ (pôvodný formát pred vznikom Politického a bezpečnostného výboru) sa KK stretávajú prostredníctvom neformálnych seminárov organizovaných v jednotlivých KK. Tradíciu založila SR v spolupráci so švédskym predsedníctvom EÚ, keď 8.2.2001 v Bratislave zorganizovala prvé stretnutie tohto druhu. 
Politická spolupráca EÚ a kandidátskych krajín (KK) v oblasti SZBP bola v r. 2001 doplnená o intenzívny politický dialóg v oblasti SEBOP na politickej i vojenskej úrovni, ku ktorému prispelo schválenie rámca spolupráce únie s 15 partnerskými krajinami (6 európskymi členmi NATO-nečlenmi EÚ a ostatnými KK) vo vojenskej oblasti Európskou radou v Nice v decembri 2000 a schválenie základov spolupráce EÚ s 15 partnermi v policajnej oblasti Európskou radou v Göteborgu v júni 2001, ako aj o nové formy expertného dialógu a dialógu na nižšej politickej úrovni. Delegácia SR sa zúčastnila ministerských stretnutí (na úrovni ministrov ZV a obrany) v rámci SEBOP v máji 2001 a Konferencie o zdokonalení vojenských kapacít EÚ vo formáte 15+15 (6 európskych spojencov-nečlenov EÚ a ostatné KK) v novembri 2001, kde bol prezentovaný aktuálny pohľad SR na budovanie SEBOP, potvrdený jej príspevok pre operácie krízového manažmentu a zhodnotený vývoj na Balkáne. 
V uplynulom roku pokračoval tiež politický dialóg v rámci Politického a bezpečnostného výboru EÚ špeciálne k SEBOP, Vojenského výboru EÚ a Vojenského štábu EÚ. 
Slovensko bolo zastúpené na všetkých expertných zasadnutiach 13 pracovných skupín EÚ a KK k jednotlivým zahraničnopolitickým tématickým a geografickým témam, organizovaných švédskym a belgickým predsedníctvom. V priebehu roka 2001 sa Slovensko pripojilo ku všetkým deklaráciám, spoločným pozíciám a jednotným akciám EÚ k zahraničnopolitickým a bezpečnostným aspektom SZBP, ku ktorým bolo vyzvané pripojiť sa, s výnimkou Deklarácie predsedníctva EÚ v mene EÚ o vyhlásení ústavného rámca pre dočasnú samosprávu v Kosove a vyhlásení širokých kosovských volieb z 16.5.2001. Dôvody nepripojenia sa boli EÚ oznámené. 
Pozoruhodné zintenzívnenie spolupráce EÚ-KK v oblasti SZBP nastalo po teroristických útokoch v USA 11.9.2001. Výsledkom série následných stretnutí na úrovni EÚ i s KK bol vysoký stupeň koordinácie pozícií a prijímaných opatrení, ku ktorému vo veľkej miere prispelo belgické predsedníctvo, majúce záujem na úzkom zapojení KK k politike EÚ a jej krokom v boji proti medzinárodnému terorizmu a k posilneniu medzinárodnej protiteroristickej koalície. SR sa promptne pripojila ku všetkým vyhláseniam prijatým EÚ - k vyhláseniu ministrov ZV EÚ 12.9.2001, vyhláseniu hláv štátov/vlád EÚ 14.9.2001, záverom mimoriadnej Európskej rady (vrátane Akčného plánu boja proti terorizmu EÚ) 21.9.2001, vyhláseniu Rady ministrov ZV EÚ 8.10.2001 a vyhláseniu Európskej rady v Gente 19.10.2001. SR spolu s ostatnými účastníckymi krajinami Európskej konferencie (krajiny EÚ, ostatné KK, krajiny Stabilizačného a asociačného procesu), Ruskom, Ukrajinou a Moldavskom vydala 20.10. v Bruseli k boju proti terorizmu spoločnú deklaráciu.
SR pokračovala v účasti v monitorovacej misii EÚ pôsobiacej na Balkáne (EUMM) i po jej reštrukturalizácii a prechode pod jednotnú akciu EÚ (v počte 3 osoby), čo z nej robí jedinú KK v plnej miere sa zúčastňujúcu aktivít EÚ. Uplynulý rok účasti SR bol poznamenaný tragickou smrťou plk. Ľ. Orsaga, ktorý zahynul pri výkone služobných povinností. 
SR sa v úlohe pozorovateľa zúčastnila 3. zasadnutia Regionálneho stola Paktu stability (PS) dňa 28.6.2001 a priebežne sa zúčastňuje ďalších podujatí v rámci Paktu stability pre JVE. V októbri 2001 EÚ súhlasila s prijatím SR, ČR a Poľska do Paktu. Uvedené krajiny sa ku dňu 27.11. 2001 na základe tzv. “tichej procedúry“ iniciovanej úradom koordinátora B. Hombacha stali členmi Paktu stability pre JVE. Členstvo bude sformalizované v júni 2002 počas 4. Regionálneho stola Paktu stability pre JVE v Thessalonikách.     

Vzťahy s Európskym parlamentom
V priebehu r. 2001 pokračovalo zo strany Európskeho parlamentu všeobecne priaznivé hodnotenie celkového vývoja a predvstupových reforiem v SR. Demonštrujú to dokumenty Európskeho parlamentu týkajúce sa SR, najmä Hodnotiaca správa EP za r. 2000 a Závery a odporúčania 11. a 12. zasadnutia Spoločného parlamentného výboru SPV EÚ-SR. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že podobne ako minulý rok, pozornosť EP bola najčastejšie zameraná na národnostnú politiku SR, predovšetkým vo vzťahu k rómskej národnostnej menšine. 
V septembri 2001 prijalo plénum EP Pravidelnú hodnotiacu správu o stave predvstupovej prípravy kandidátskych krajín na členstvo v únii. Správa o situácii v SR vypracovaná spravodajcom EP J.M. Wiersmom objektívne hodnotí stav príprav Slovenska na členstvo v EÚ a opakovane potvrdzuje očakávanie EP, že  SR vstúpi do únie v prvej vlne krajín. Celkovú dikciu správy možno vo všeobecnosti hodnotiť ako pozitívnu. 
V dňoch 5.-6.3.2001 sa v Bruseli konalo 11. zasadnutie Spoločného parlamentného výboru EÚ - SR. Závery a odporúčania sa sústredili na nasledovné otázky predvstupového procesu: 
•	urýchlenie prístupových rokovaní tak, aby sa občania SR mohli zúčastniť volieb do EP v r. 2004; 
•	prijatie novely Ústavy SR, ktoré naplnilo očakávania EÚ; 
•	hodnotenie výsledkov dosiahnutých pri riešení problémov národnostných menšín v SR; 
•	pokrok v boji proti korupcii; 
•	hodnotenie makroekonomickej situácie, reštrukturalizácie a prebiehajúcej privatizácie; 
•	neexistencia projektov na vybudovanie infraštruktúry medzi SR a susednými krajinám; 
•	plán regionálneho rozvoja; 
•	pokrok v harmonizácii národnej legislatívy SR s komunitárnym právom; 
•	BSE.
	V dňoch 15.-16.10.2001 v Košiciach prebehlo 12. zasadnutie Spoločného parlamentného výboru EÚ - SR. Účastníci zasadnutia navštívili hraničný priechod na slovensko-ukrajinskej štátnej hranici, niektoré rómske osady na východnom Slovensku a stretli sa so zástupcami rómskych mimovládnych organizácií regiónu a s predstaviteľmi miestnych rómskych občianskych združení. Na stretnutí prebehla diskusia k týmto témam: 
•	rómska problematika a stav implementácie práv národnostných menšín na Slovensku;
•	vývoj v procese rozširovania EÚ, vývoj a stratégia prístupových rokovaní EÚ - SR;
•	ekonomické otázky a finančná pomoc únie pre SR;
•	regionálny rozvoj a pôdohospodárstvo;
•	spravodlivosť a vnútorné záležitosti. 

Činnosť spoločných orgánov SR a EÚ  
Asociačná rada
Siedme zasadanie Asociačnej rady EÚ-SR, ktorá je najvyšším orgánom asociácie SR s EÚ, sa uskutočnilo dňa 26.6.2001 v Luxemburgu. Delegáciu SR viedol minister zahraničných vecí E. Kukan. Delegácia EÚ bola vedená ministerkou zahraničných vecí Švédska A. Lindhovou. 
Zo strany EÚ bol ocenený pokrok dosiahnutý v prístupovom procese a rokovaniach o členstve počas švédskeho predsedníctva. Konštatované bolo, že SR už v rokovaniach dostihla KK, ktoré začali rokovať v roku 1998. Ocenené bolo plnenie politických kritérií zo strany Slovenska, ale zároveň boli spomenuté určité obavy v súvislosti so situáciou rómskej menšiny. EÚ odporučila urýchlenú realizáciu všetkých vládou pripravených plánov. V oblasti ekonomických kritérií bolo Slovensko hodnotené ako fungujúca trhová ekonomika. Zdôraznená bola dôležitosť ďalšieho približovania sa ku kodanským ekonomickým kritériám cestou stáleho posilňovania makroekonomickej stability a implementácie štrukturálnych reforiem. Ocenený bol pokrok dosiahnutý v harmonizácii legislatívy od posledného zasadania AR. Slovensko bolo vyzvané na posilnenie administratívnych štruktúr s cieľom zvýšiť schopnosť implementácie prijímanej legislatívy. 
Podľa rešpektovanej mienky komisára pre rozširovanie EÚ G. Verheugena Slovensko plne využilo princíp diferenciácie medzi kandidátskymi krajinami. Uviedol, že EK je odhodlaná pokračovať v procese rozširovania únie tak, aby rokovania s pripravenými kandidátmi mohli byť ukončené do konca roku 2002. Ak SR udrží tempo v príprave na členstvo, bude jej umožnené zúčastniť sa volieb do Európskeho parlamentu v roku 2004. Zdôraznená bola otázka dostatočnej administratívnej kapacity pre implementáciu acquis, pokračovanie v reforme verejnej správy a v súvislosti s prípravou na odstavenie jadrovej elektrárne V-1 v Jaslovských Bohuniciach bolo pripomenuté vypracovanie tzv. rámcovej dohody v spolupráci s EBOR. Ocenený bol pokrok SR v integrácii do EÚ za uplynulý rok a premenenie princípu dostihnutia (catch up) na realitu. 
Slovenská delegácia informovala o pokroku dosiahnutom v plnení kritérií členstva od 6. zasadania AR (jún 2000) a o výraznej akcelerácii v prístupovom procese do EÚ. Ocenená bola i pomoc zo strany EÚ pri riešení otázky rómskej menšiny. Nasledovala informácia o ekonomickej reforme, o náraste priamych zahraničných investícií v SR, o privatizácii, vývoji v oblasti reformy verejnej správy a o opatreniach pre posilňovanie administratívnych štruktúr.
Pri hodnotení bilaterálnych vzťahov SR-EÚ bola ocenená ich dynamika a prehlbovanie. Ppozitívne bol zhodnotený stav vzájomných obchodných vzťahov. Zo strany EÚ bol zdôraznený význam oblasti štátnej pomoci v SR a potreba dôslednej implemetnácie legislatívy. Obe delegácie privítali otvorenie rokovaní uzatvorení Protokolu k Európskej dohode o  posudzovaní zhody a vzájomnej akceptácii priemyselných výrobkov (PECA) a zdôraznili ich dôležitosť z hľadiska ďalšieho rozvoja vzájomného obchodu. Zo slovenskej strany bolo potvrdené prijímanie potrebných krokov v súvislosti s podozreniami o zneužití fondov EÚ v SR a zopakovaná pripravenosť na plnú spoluprácu orgánov SR s OLAF.
V kontexte plnenia legislatívnych úloh členstva bola zintenzívnená snaha o postúpenie SR do 2. etapy plnenia Európskej dohody o pridružení. Daná oblasť sa dotýka okrem kapitálovej oblasti prednostne liberalizácie podmienok etablovania sa podnikateľských subjektov z Európskeho spoločenstva v SR.
V roku 2001 bol prijatý a nadobudol platnosť rad rozhodnutí Asociačnej rady. Jedným z nich bol zriadený Spoločný konzultačný výbor medzi SR a EÚ.
Asociačný výbor
Ôsme zasadnutie Asociačného výboru sa konalo dňa 18.decembra 2001 v Bratislave. Slovenskú delegáciu viedol Ján Figeľ, štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR a hlavný vyjednávač pre vstup do EÚ. Delegáciu EÚ viedol Dirk Meganck, vedúci negociačného tímu EK pre SR. Hlavné body rokovania boli zamerané na plnenie úloh Partnerstva pre vstup a Národného programu pre prijatie acquis, hodnotenie vykonávania Európskej dohody o pridružení, vrátane stavu vzájomných obchodných vzťahov.
Delegácia EÚ konštatovala, že SR naďalej plní kodanské politické kritériá. Zasadnutie sa venovalo najmä opatreniam vlády SR na zlepšenie situácie rómskej menšiny, otázke posilnenia nezávislosti súdnictva a opatreniam v boji proti korupcii. EÚ ocenila zavedenie inštitútu verejného ochrancu práv. V súvislosti s hodnotením plnenia ekonomických kritérií  EÚ vyjadrila uspokojenie s posilňovaním makroekonomickej stability SR, pokračovaním ekonomického rastu, nárastom prílevu zahraničných investícií a s vývojom inflácie. Obavy vzbudzuje zvýšenie miery nezamestnanosti a rozdiely medzi jednotlivými regiónmi SR. 
Ďalšie rokovania výboru hodnotili pokrok SR v príprave na členstvo v SR v  nasledovných oblastiach: hospodárska súťaž (najmä štátna pomoc, investičné stimuly), slobodný pohyb tovarov vrátane PECA, telekomunikácie (najmä privatizácia a liberalizácia sektoru), slobodný pohyb kapitálu a finančné služby, dane, poľnohospodárstvo (najmä veterinárna a fytosanitárna legislatíva, príprava mechanizmov Spoločnej poľnohospodárskej politiky), zamestnanosť a sociálne veci (najmä oblasť pracovného práva), životné prostredie (pokrok v harmonizácii legislatívy a navýšenie administratívnych kapacít), energetická politika a jadrová bezpečnosť, regionálna politika a príprava na štrukturálne fondy, vnútorné záležitosti a spravodlivosť, posilňovanie inštitucionálnych a administratívnych kapacít (najmä reforma verejnej správy, finančná kontrola). Výbor sa venoval aj všeobecným otázkam rozširovania EÚ a prístupovému procesu SR. Osobitnú časť zasadania tvorila výmena informácií o zavedení obchodných opatrení prijatých zo strany SR a EÚ. Slovenská delegácia vyzvala EÚ k začatiu procedúry na prijatie rozhodnutia Asociačnej rady o prechode do druhej etapy plnenia Európskej dohody. Na žiadosť EÚ poskytla slovenská strana informáciu o charaktere a obsahu zákona o zahraničných Slovákoch.
	Spoločne bol konštatovaný pokrok v zintenzívnení vzájomných vzťahov a v prehlbovaní pripravenosti SR na členstvo v EÚ.
Asociačné podvýbory
Multidisciplinárny  podvýbor pre colné a daňové záležitosti, drogy, pranie špinavých peňazí,  finančnú kontrolu a audit v Bratislave 6.6.2001 prerokoval problematiku spolupráce v oblasti auditu a finančnej kontroly, colnej spolupráce, daňových záležitostí, spolupráce v oblasti prania špinavých peňazí, v oblasti drog so zameraním na aktuálny vývoj v príslušnej legislatíve a v budovaní administratívnych kapacít.    
Počas rokovania podvýboru bol konštatovaný významný pokrok v oblasti boja proti nezákonnej preprave a distribúcii drog s ohľadom na zefektívnenie činnosti príslušného útvaru na Úrade vlády SR a posilňovanie administratívnych kapacít Colnej správy SR v tejto oblasti.  
Vysoko bolo hodnotené  úsilie vlády SR pri príprave a schvaľovaní legislatívy týkajúcej sa finančnej kontroly a vnútorného auditu. Delegácia EÚ poukázala na dôležitosť budovania administratívnych kapacít v uvedenej oblasti, pretože oblasť finančnej kontroly a vnútorného auditu je jednou z kľúčových oblastí, ktorej zvládnutie po vstupe SR do EÚ bude predpokladom na správu a nakladanie s prostriedkami 7 fondov EÚ. 
V oblasti colnej spolupráce bolo poukázané na skutočnosť, že vláda SR a následne Národná rada SR schválili nový colný zákon, vykonávaciu vyhlášku k nemu a zákon o orgánoch štátnej správy v colníctve, ktoré nadobudli účinnosť od 1. 7. 2001, čím sa odstránia podstatné  vecné a systémové rozdiely medzi colnou legislatívou SR a EÚ. Dosiahnutý pokrok SR v oblasti colníctva bol demonštrovaný aj rozhodnutím o predbežnom uzatvorení kapitoly Colná únia dňa 12.6.2001. Delegácia EÚ však konštatovala potrebu posilnenia administratívnych kapacít colnej správy prostredníctvom informačných technológií.
V daňovej oblasti  bola poskytnutá podrobná informácia o zosúlaďovaní slovenskej daňovej legislatívy s legislatívou EÚ a konštatovaná bola skutočnosť, že SR požiadala o štyri prechodné obdobia v rámci kapitoly Dane. 
V oblasti  spolupráce v oblasti prania špinavých peňazí bolo konštatované, že SR prevzala do svojej legislatívy ustanovenia legislatívy EÚ o predchádzaní zneužitiu finančného systému na pranie špinavých peňazí a príslušnú legislatívu z oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti.
Na zasadnutí Podvýboru pre ekonomické a menové záležitosti, slobodný pohyb kapitálu a štatistiku (Bratislava, 3.-4. 7. 2001) boli diskutované výsledky prvej notifikácie deficitu verejnej správy a celkového dlhu SR predložené k 1.4.2001 v rámci procedúry predvstupového fiškálneho dohľadu (PFD), postup pri vypracovaní Predvstupového ekonomického programu (PEP) SR k 1.10.2001 a príprava hodnotenia makroekonomickej a fiškálnej stability. Okrem informácií o ekonomickom vývoji v SR a EÚ podrobne boli diskutované najmä otázky strednodobého vývoja fiškálnej politiky, zamerania menovej a kurzovej politiky, výsledky štrukturálnych reforiem, ďalšieho uvoľňovania kapitálových pohybov, rozvoja finančného sektora, pokroku v oblasti štatistiky a monitorovania acquis pre hospodársku a menovú úniu. 
Podvýbor potvrdil pozitívne trendy v stabilizácii makroekonomického vývoja, v odstránení dvojitého deficitu (všeobecnej vlády a bežného účtu platobnej bilancie), dobré výsledky v reštrukturalizácii a privatizácii bankového a podnikového sektora, zvýšenie prílevu priamych zahraničných investícií. Obavy boli vyjadrené vo vzťahu k pretrvávajúcej vysokej miere nezamestnanosti a zaostávaniu reforiem v zdravotníctve a sociálnom zabezpečení. Prijatím novely zákona o NBS sa s účinnosťou od 1.5.2001 dosiahol súlad so základným acquis pre HMÚ. Zostáva doriešiť prepojenie legislatívy medzi HMÚ a slobodným pohybom kapitálu. Pokročilo sa v prepočtoch podľa makroekonomickej štatistiky ESA 95,v regionálnej štatistike a rýchlejšie treba pokračovať v implementácii INFRASTATU. 
Kontaktná skupina pre oceľ prerokovala v Bruseli 29.10.2001 predĺženie dvojitého vydávania licencií na rok 2002 a odsúhlasila návrh Rozhodnutia Asociačnej rady, týkajúci sa predĺženia dvojitého vydávania licencií na rok 2002.
Zasadnutie Asociačného podvýboru pre obchod, priemysel a ECSC výrobky (Brusel 26.4.2001) sa konalo v Bruseli dňa 26.4.2001. Predmetom rokovaní v oblasti obchodu boli otázky vývoja zahraničného obchodu SR, obchodu SR-EÚ, obchodu v rámci colnej únie SR-ČR, dohody o voľnom obchode, rokovania o Protokole o Európskom posudzovaní zhody (PECA), dovozná prirážka, dohoda GATT o obchode v civilnom letectve ATCA, ochranné opatrenia na dovoz cukru a BSE. V oblasti politiky podnikania sa rokovalo o priemyselnej politike SR, reštrukturalizácii a privatizácii bankového sektoru, investičných stimuloch, inštitucionálnych otázkach a o najnovších iniciatívach EÚ v tejto oblasti, o implementácii špecifických opatrení pre rozvoj MSP na Slovensku, o účasti SR v 3. viacročnom programe na podporu malých a stredných podnikov (1997-2000) a možnosti účasti SR vo Viacročnom programe pre podniky a podnikanie (2001-2005). V časti venovanej ECSC sa rokovalo o súčasnej situácii a celkovom výhľade pre obchod s výrobkami ECSC, reštrukturalizácii a privatizácii oceliarskeho priemyslu v SR a ochrane hospodárskej súťaže v oceliarskom sektore.
Program Podvýboru pre regionálny rozvoj, zamestnanosť a sociálnu politiku (Bratislava, 22. 11. 2001) bol zameraný na zhodnotenie a vzájomné informovanie sa o vývoji v uvedenom sektore v SR a v EÚ v  čase od konania posledného podvýboru, pričom dôraz bol položený najmä na nasledovné zosúlaďovanie legislatívy a jej implementáciu oblastiach: zamestnanosť a Európsky sociálny fond, pracovné právo, rovnosť príležitostí pre mužov a ženy, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, sociálny dialóg, sociálna ochrana a sociálna inklúzia a protidiskriminačné podmienky.
Predmetom rokovania Podvýboru pre vnútorný trh (Bratislava, 13.-14.decembra 2001) boli otázky pokroku v aproximácii legislatívy, budovania administratívnych kapacít a zabezpečenia vykonávania legislatívy v oblastiach zásadného charakteru, ako sú slobodný pohyb tovaru, osôb, služieb, ochrana spotrebiteľa, právo spoločností, hospodárska súťaž a štátna pomoc, poskytovanie finančných služieb, poštové služby a ochrana údajov.

Sieť zastupiteľských úradov SR
V rámci vládou schválenej koncepcie budovania siete zastupiteľských úradov SR zahraničí prešla Misia SR pri ES v Bruseli štrukturálnou zmenou, ktorá odráža prehlbujúcu integráciu SR do európskych štruktúr. V budúcom roku predpokladáme ďalšie posilnenie pokrývania odborných problematík diplomatickými pracovníkmi z iných rezortov.

Najvýznamnejšie stykové aktivity predstaviteľov SR a inštitúcií EÚ v roku 2001
22.1.2001		- stretnutie členov Výboru pre životné prostredie a poľnohospodárstvo NR SR s komisárkou EK pre životné prostredie M.Wallströmovou v SR
24.1.2001 		- stretnutie predsedu vlády M.Dzurindu s komisárom EK pre rozširovanie G.Verheugenom na Svetovom ekonomickom fóre v Davose
8.2.2001 		- neformálne zasadnutie Politického výboru v Bratislave
21.-23.2.2001 	- pracovná návšteva komisára EK pre rozširovanie G.Verheugena v SR
1.-2.3.2001		- pracovná návšteva predsedu vlády M.Dzurindu v inštitúciach EÚ v Bruseli; rokovanie s predsedom EK R.Prodim 
5.-6.3.2001 	- 11. zasadnutie SPV SR - EÚ v Bruseli za účasti podpredsedu vlády P.Hamžíka
20.3.2001 	- stretnutie predsedov Výborov pre európsku integráciu parlamentov členských a kandidátskych EÚ s predsedom Inštitucionálneho výboru EP G.Napolitanom k zmluve z Nice a budúcnosti EÚ 
26.3.2001 	- podpis ročnej a viacročnej dohody k programu SAPARD podpredsedom vlády P.Hamžíkom a ministrom pôdohospodárstva P.Koncošom a komisárom F.Fischlerom
30.3.2001	- stretnutie Prístupovej konferencie SR - EÚ na úrovni hlavného vyjednávača 
5.-6.4.2001 	- medzinárodný seminár o Schengenskej problematike v Bratislave, účasť komisára pre záležitosti spravodlivosti  a vnútorných vecí EK A.Vitorina 
24.4.2001 	- vystúpenie štátneho tajomníka MZV SR J.Figeľa v zahraničnom výbore EP 
5.-6.5.2001 	- neformálne stretnutie ministrov zahraničných vecí v Nyköpingu (Gymnich); účasť ministrov zahraničných vecí členských a kandidátskych krajín na pracovnom obede na tému budúcnosti EÚ 
15.5.2001 	- stretnutie ministrov zahraničných vecí a ministrov obrany členských krajín a kandidátskych krajín k SEBOP v Bruseli (SR zastupovali E. Kukan a J. Stank) k problematike budovania vojenského cieľa 2003 a účasti partnerských krajín na operáciách krízového manažmentu vedených EÚ
16.5.2001 	- vystúpenie prezidenta SR R.Schustera pred plénom Európskeho parlamentu v Štrasburgu
17.5.2001 	- stretnutie Prístupovej konferencie na úrovni hlavného vyjednávača v Bruseli
28.-29.5.2001	- 11. pravidelné stretnutie predsedníčky EP N.Fontaineovej s predsedami parlamentov KK v Bratislave, účasť predsedu  NR SR J.Migaša, účasť podpredsedu EP G.Podestu
12.6.2001	- stretnutie Prístupovej konferencie na ministerskej úrovni v Luxemburgu
13.-16.6.2001 - Inauguračné rokovanie ECOSOC - Spoločného konzultačného výboru EÚ - SR v Bratislave
15.-16.6.2001	- summit EÚ v Göteburgu, KK pozvané na druhy deň zasadnutia za účasti delegácie SR vedenej predsedom vlády M.Dzurindom  
18.-19.6.2001 - prezentácia Národného plánu regionálneho rozvoja SR v EK ministrom výstavby a regionálneho rozvoja SR I. Harnom
26.6.2001 	- 7. zasadnutie Asociačnej rady SR-EÚ v Luxemburgu za účasti ministra ZV SR E.Kukana, úradujúcej predsedníčky Rady EÚ A.Lindhovej a Vysokého  predstaviteľa pre SZBP J.Solanu
26.6.2001 	- kolokvium o budúcej podobe EÚ po jej rozšírení v Bruseli organizované belgickým predsedníctvom za účasti predsedov vlád kandidátskych krajín vrátane Turecka; SR reprezentovaná predsedom vlády M.Dzurindom
27.7.2001	- stretnutie Prístupovej konferencie na úrovni zástupcov ministrov v Bruseli za účasti štátneho tajomníka J.Figeľa 
9.9.2001 	- neformálne stretnutie ministrov zahraničných vecí členských krajín a KK (Gymnich) s generálnym tajomníkom a vysokým predstaviteľom Rady EÚ J.Solanom a predstaviteľmi EK v Genvale   
13.-15.9.2001	- stretnutie predsedov parlamentov členských a kandidátskych krajín v Štokholme za účasti predsedu NR SR J.Migaša
13.9.2001 	- stretnutie ministrov poľnohospodárstva krajín CEFTA za účasti komisára Európskej komisie pre zdravie a ochranu spotrebiteľa J. Byrna a jeho prijatie ministrom pôdohospodárstva SR P. Koncošom v Bratislave
25.9.2001 	- stretnutie predsedu vlády M.Dzurindu s predsedom EK R.Prodim, komisárom EK pre rozširovanie G.Verheugenom a spravodajcom EP pre SR J.M.Wiersmom  v Bruseli
28.9.2001 	- konzultácie podpredsedníčky vlády pre európsku integráciu M.Kadlečíkovej s predstaviteľmi EK k Pravidelnej správe EK, stretnutie s komisárom EK pre rozširovanie G.Verheugenom a komisárkou pre životné prostredie M.Wallströmovou
12.10.2001 	- stretnutie predsedov vlád kandidátskych krajín s komisárom EK pre rozširovanie G.Verheugenom v Rige, účasť podpredsedníčky vlády M.Kadlečíkovej
20.10.2001 	- stretnutie Európskej konferencie k terorizmu, účasť štátneho tajomníka J.Chleba
25.-26.10.2001- stretnutie Prístupovej konferencie na úrovni zástupcov ministrov
5.-6.11.2001 	- zasadnutie Spoločného konzultačného výboru ECOSOC SR - EÚ v Bruseli
november 2001 - rokovanie podpredsedníčky vlády pre európsku integráciu M.Kadlečíkovej s komisárom EK pre rozširovanie G.Verheugenom v Bruseli 
19.11.2001 	- rokovanie ministra zahraničných vecí E. Kukana s komisárom EK pre rozširovanie G.Verheugenom v Bruseli
20.11.2001 	- Konferencia o zdokonalení vojenských kapacít EÚ vo formáte 15+15 v Bruseli, na ktorej SR zastupovali minister ZV E. Kukan a štátny tajomník MO SR R. Káčer 
26.11.2002 	- podpísanie Spoločného hodnotenia priorít zamestnanosti v Slovenskej republike P.Magvašim, ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a A.Diamantopolou, komisárkou EK pre zamestnanosť a sociálne veci v Bruseli 
29.-30.11.2001- návšteva generálneho riaditeľa Generálneho direktoriátu EK pre rozširovanie E.Landaburu v SR 
29.11.2001 	- vedecký seminár “Slovenské poľnohospodárstvo v podmienkach Spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ“ za účasti komisára EK pre poľnohospodárstvo, vidiecky rozvoj a rybárstvo Franza Fischlera a jeho prijatie ministrom pôdohospodárstva SR P. Koncošom v Nitre
5.-6.12.2001 	- pravidelné stretnutie predsedníčky EP N.Fontaineovej s predsedami parlamentov kandidátskych krajín v Bruseli (za účasti predsedu NR SR J. Migaša)
11.12.2001 	- stretnutie Prístupovej konferencie na úrovni ministrov
12.12.2001 	- stretnutie ministrov ZV 12 rokujúcich kandidátskych krajín v Bruseli
15.12.2001 	- účasť premiérov a ministrov zahraničných vecí kandidátskych krajín na pracovnom obede v rámci formálneho summitu EÚ v Laeken/Brusel
18.12.2002 	- stretnutie Asociačného výboru SR - EÚ  v Bratislave
21.12.2001 	- mimoriadne kolo prístupových rokovaní na úrovni zástupcov.

Legislatívne opatrenia v oblasti integrácie
Úlohy vlády SR na úseku legislatívnej činnosti vyplývajúce z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky sú konkretizované v plánoch legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na jednotlivé roky, ktoré schvaľuje vláda Slovenskej republiky uznesením.
Národná rada Slovenskej republiky prijala v II. volebnom období celkom 346 zákonov, z toho tri ústavné. Z celkového počtu zákonov bolo 277 prijatých na základe vládnych návrhov zákonov (80 %) a 69 na základe poslaneckých návrhov zákonov (20 %). Je to viac ako dokázali prijať spolu všetky vlády od vzniku samostatnej Slovenskej republiky v roku 1993.
V období roka 2001 bolo pritom celkom predložených na prerokovanie vláde a jej legislatívnej rade 136 návrhov právnych úprav, čo je o 64 viac ako predpokladal plán. Ak k predloženým návrhom pripočítame 30 návrhov, ktoré prešli z roku 2000 do roku 2001 je plnenie 166 návrhov právnych predpisov, čo je viac o 94 návrhov oproti 72 návrhov podľa plánu. Ak porovnáme počet predložených návrhov právnych predpisov (okrem poslaneckých návrhov a návrhov z roku 2000), tak plnenie predstavuje 136 návrhov oproti plánovaným 72 návrhov, čo je plnenie na 188,88 %. Ak k týmto návrhom pripočítame aj 30 návrhov, ktoré prešli do roku 2001 z roku 2000, je to 166 návrhov, čo je plnenie na 230,55 %, s poslaneckými návrhmi je to 209 návrhov právnych predpisov, čo by predstavovalo plnenie až na 290,27 %. Okrem toho bolo v Zbierke zákonov Slovenskej republiky vyhlásených 32 úplných znení zákonov, z toho 11 v roku 1998, po jednom v roku 1999 a 2000 a do 30. novembra 2001 bolo vyhlásených 19 úplných znení zákonov. Z uvedenej štatistiky je zrejmé, že vláda SR vynakladá enormné úsilie v legislatívnej činnosti na splnenie jedného z kritérií vstupu Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev a Európskej únie, a to aproximácie práva. Toto úsilie by pritom nemalo ustať ani v tradične "slabšom legislatívnom období pred voľbami, a to najmä vďaka prijatiu novely Ústavy SR, prostredníctvom ktorej bol do právneho poriadku Slovenskej republiky zavedený nový typ nariadení vlády, tzv. aproximačné nariadenia.

 1.1.2. ZÁPADOEURÓPSKA ÚNIA (ZEÚ)
Koncom roku 2000 sa ZEÚ nachádzala v stave intenzívnej diskusie o jej budúcom poslaní a postavení v architektúre európskej obrany a bezpečnosti z dôvodu prebúdzajúcich sa nových ašpirácií EÚ v oblasti európskeho krízového manažmentu. Po politickej, vojenskej a operačnej stránke bola ZEÚ v tom období plne funkčná v rozsahu svojich právomocí daných Modifikovanou Bruselskou zmluvou. 
ZEÚ začala fungovať v rozsahu svojich reziduálnych funkcií od 1. júla 2001 tak, ako to bolo dohodnuté na zasadnutí Rady ministrov ZEÚ v Marseille. Rozsah pôsobnosti  ZEÚ bol vymedzený oblasťou spoločnej obrany členov, parlamentnou dimenziou (Parlamentné zhromaždenie) a spoluprácou vo vyzbrojovaní (WEAG a WEAO). Satelitné centrum a Inštitút pre bezpečnostné štúdie (IBS) boli  transferované ku koncu roku 2001 bez zásadných zmien do EÚ. Mechanizmus rutinných konzultácií medzi ZEÚ a NATO bol úplne ukončený cvičením JES 2001. Utlmenie operačnej činnosti ZEÚ prebiehalo podľa vopred schváleného plánu a operačná aktivita SR v tejto organizácii bola ku koncu roka 2001 rovnako utlmená. 

1.1.3. SEVEROATLANTICKÁ ALIANCIA (NATO)
Pri plnení úloh zahraničnej politiky vo vzťahu k Severoatlantickej aliancii sa v roku 2001 vychádzalo zo zamerania prijatého vládou SR, ktoré bolo konkretizáciou hlavných zámerov Programového vyhlásenia vlády SR na rok 2001 v podmienkach ministerstva zahraničných vecí. Uvedené dokumenty definujú vstup do NATO ako strategický cieľ zahraničnej politiky SR v aktuálnom období. 
V súčasnosti je SR v Severoatlantickej aliancii vnímaná ako krajina, ktorá za veľmi krátky čas dokázala odstrániť deficity demokracie a etablovať sa ako subjekt s jasnou zahraničnopolitickou orientáciou, zodpovedným a aktívnym angažovaním sa na medzinárodnej scéne i vo vnútornej politike v prospech hodnôt a princípov, na ktorých sú založené euroatlantické integračné zoskupenia. Potvrdil to i priebeh rokovaní s Alianciou a jej členskými krajinami na bilaterálnej i multilaterálnej úrovni v roku 2001.
SR si cieľavedomým prístupom k implementácii Akčného plánu pre členstvo (MAP) vo všetkých piatich kapitolách v r. 2001 upevnila pozície silného kandidáta na vstup do NATO. Aliancia predovšetkým ocenila zásadný posun v oblasti reformy a reštrukturalizácie ozbrojených síl. Vďaka pokroku v tejto oblasti, ktorá bola predmetom kritiky Aliancie v predchádzajúcom období, sa v priebehu minulého roka podarilo zásadne vylepšiť vnímanie SR odštartovaním skutočnej reformy, reflektujúcej spätnú väzbu Aliancie a zintenzívnením dialógu s členskými krajinami NATO vo vojenskej oblasti.  
SR je v súčasnosti považovaná za jedného z najvážnejších kandidátov na získanie pozvania k rokovaniam o vstupe do NATO na pražskom summite Aliancie. Predpokladom toho je však udržanie terajšieho tempa a prístupu k reforme ozbrojených síl a celkovej príprave na členstvo, ako aj zachovanie súčasnej politickej orientácie, demokratického vývoja a kredibility v období rozhodovania o pozvaní konkrétnych krajín.
Niektoré členské krajiny Aliancie ešte nedospeli k definitívnemu presvedčeniu o tom, že súčasný vývoj v SR je jednoznačne nezvratný a jeho kontinuita bude zachovaná aj po parlamentných voľbách v r. 2002. Dôležité je aj udržanie a rast podpory verejnosti integrácii SR do NATO, ktorá má však v poslednom období stúpajúcu tendenciu. Tieto otázky zostávajú vážnou výzvou z hľadiska realizácie jedného zo základných zahraničnopolitických cieľov SR - získania pozvania k rokovaniam o vstupe na pražskom summite Aliancie v r. 2002.
Úsilie SR v oblasti euroatlantickej integrácie sa v roku 2001 sústredilo na tri hlavné priority:
•	rozvoj politického dialógu s Alianciou,
•	praktickú prípravu vstupu SR do NATO v rámci Akčného programu pre členstvo,
•	aktívnu participáciu v konzultačnom mechanizme EAPC/PzM.
Politický dialóg medzi SR a NATO zaznamenal v uplynulom období nový kvalitatívny posun. Svedčí o tom nielen množstvo diplomatických aktivít na vysokej a najvyššej úrovni, ale predovšetkým charakter dialógu, ktorý sa výrazne približuje úrovni spojenectva de facto. Impulzom pre ďalší rozvoj tohoto dialógu boli rokovania predsedu vlády SR M. Dzurindu v sídle Aliancie koncom r. 2000, počas ktorých boli identifikované oblasti, v ktorých Aliancia od SR očakávala pokrok v procese prípravy na vstup. Reflexia rád a odporúčaní Aliancie v konkrétnych opatreniach a plánovacích dokumentoch prispeli k ďalšiemu prehĺbeniu spolupráce medzi SR a NATO.
Z tohoto pohľadu novým prvkom vo vzťahu k Aliancii bola (prvá) pracovná návšteva predsedu NR SR J. Migaša v NATO a SHAPE v januári 2001, ako i prvá pracovná návšteva ministra obrany SR v sídle NATO bezprostredne po nástupe do funkcie nového ministra obrany J. Stanka začiatkom februára. Pozitívnym momentom v rozvoji spolupráce medzi NATO a SR je i zvýšenie intenzity politických a odborných konzultácií na úrovni GR SMOB, R-ODEA MZV a riaditeľov sekcií MO SR a pod., návštev predstaviteľov politických i vojenských štruktúr NATO v SR, ako i výrazná angažovanosť predstaviteľov kľúčových výborov NR SR v rozvoji dialógu s Alianciou.
Vyvrcholením bilaterálnych aktivít medzi SR a NATO na najvyššej úrovni bola pracovná návšteva GT NATO G. Robertsona v SR  5.11.2001 a návšteva predsedu vlády SR M. Dzurindu v sídle aliancie 10.12.2001.
Rámec prípravy SR na členstvo v NATO v roku 2001 určili Ročný národný program PRENAME na rok 2001 prijatý vládou SR koncom septembra a predložený Aliancii v októbri 2000, odporúčania GT NATO počas návštevy predsedu vlády SR v NATO dňa 24. 11. 2000, Aktualizovaný RNP PRENAME z apríla 2001 a napokon jesenné rokovanie SPC(R)+SR.
Dôležitým medzníkom v rámci pravidelného hodnotiaceho procesu SR v rámci MAP bola návšteva rozšíreného tímu NATO pod vedením vtedajšieho námestníka generálneho tajomníka NATO K.-P. Klaibera vo februári 2001 v Bratislave. Jej cieľom bolo overiť stav pripravenosti SR na členstvo v NATO a na tomto základe spracovať Správu o pokroku SR v rámci MAP v období 2000-2001 (tzv. “Progress Report“). Táto správa bola predstaviteľom SR odovzdaná počas spoločného rokovania vo formáte Severoatlantickej rady a SR dňa 20. 4. 2001 v Bruseli. 
Správa je základným hodnotiacim materiálom Slovenska v rámci MAP za uplynulý ročný cyklus prípravy (ktorý sa nekryje s kalendárnym rokom). Pozitívne hodnotí postavenie SR z pohľadu Aliancie, keď jedna z jej prvých viet konštatuje, že “Slovensko je fungujúca demokracia, ktorá zostáva verná základným princípom obsiahnutým v Severoatlantickej zmluve“. Severoatlantická rada taktiež ocenila realistickejší a zodpovednejší  prístup SR k implementácii 2. kapitoly MAP, čo sa pozitívne odrazilo vo vnímaní SR ako dôveryhodnejšieho a spoľahlivejšieho partnera. Osobitne užitočná bola v správe reflexia oblastí, v ktorých SR potrebuje urobiť ďalšie opatrenia pre priblíženie sa štandardom bežným v členských krajinách NATO. 
Následná realizácia úloh Aktualizovaného RNP PRENAME 2001, ako aj spracovanie a prezentácia Ročného národného programu PRENAME na rok 2002, ktoré sa zrealizovali v priebehu jesene 2001, ďalej upevnili pozície Slovenska v prípravnom procese. 
V budúcom roku bude nutné pokračovať v trende dôsledného napĺňania MAP ako základného mechanizmu pre zabezpečovanie a hodnotenie pokroku ašpirantov na členstvo. Existuje dôvodný predpoklad, že výber vhodných kandidátov bude robený z politického hľadiska, s dôrazom na zachovanie hodnotovej jednoty a akcieschopnosti NATO. Aliancia ale jasne pripomína, že rozhodnutie bude vychádzať z bázy, ktorou bude účinkovanie a pokrok dosiahnutý v rámci MAP.
S ohľadom na význam, ktorý aliancia prikladá posilneniu a zefektívneniu spolupráce v rámci EAPC/PzM (jej význam pre Alianciu bol potvrdený i udalosťami 11. septembra), SR využívala toto fórum na profiláciu a prezentáciu svojej angažovanosti v otázkach bezpečnosti euro-atlantického priestoru, ako i schopnosti prispievať k bezpečnosti Aliancie. Konkrétne formulované postoje SR na rokovaniach EAPC na úrovni veľvyslancov, Politickom výbore, ako aj ostatných orgánoch tejto spolupráce sú vysoko pozitívnym príspevkom pre prezentáciu SR ako vyspelého partnera pri riešení problémov spoločného záujmu. Možno očakávať, že EAPC v celej šírke svojej agendy nadobudne v aktivitách NATO na zvýšenom význame, nakoľko poskytuje konzultačný mechanizmus osobitne vhodný aj pre riešenie aktuálnych výziev pre euro-atlantické spoločenstvo (terorizmus, organizovaný zločin, riešenie krízových situácií apod.). Potvrdením uvedeného je aj rozsah akčného programu EAPC pre nadchádzajúce obdobie, do ktorého by SR mala v budúcnosti intenzívnejšie prispievať. Okrem prezentácie svojho aktívneho prístupu sa tým otvára tiež priestor pre napomáhanie svojim strategickým záujmom, napr. podporou aktivít orientovaných na Ukrajinu a pod.
Z pohľadu účasti SR na dielčích aktivitách EAPC/PzM boli východiská pre 2001 poznamenané nutnosťou praktickej implementácie všetkých partnerských iniciatív. Pred ministerskými rokovaniami v decembri 2000 boli ukončené konzultácie k politicko-vojenskému rámcu prakticky všetkých elementov Posilneného a viac operačného partnerstva (EMOP). 
V roku 2001 nedošlo k zmene postoja SR voči partnerstvu a všetkým jeho konzultačným a kooperačným mechanizmom. Všetky existujúce partnerské mechanizmy sú považované za vhodné nástroje prípravy SR na členstvo v Aliancii a takto sú aj využívané.
Vývoj vzťahov NATO a EÚ z hľadiska budovania Spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (CESDP) bol poznamenaný najmä postavením Turecka k možnosti využívať prostriedky Aliancie EÚ. Napriek posledným pozitívnym signálom v zmene prístupu Turecka sa ešte nepodarilo dosiahnuť konsenzus všetkých aktérov z NATO a EÚ. Na rozdiel od tejto politickej roviny možno vzájomnú praktickú koordináciu a spoluprácu pri stabilizácií konkrétnej situácie v Macedónsku medzi NATO a EÚ hodnotiť ako položenie vhodných základov pre budúcu kooperáciu týchto dvoch organizácií. 

Prehľad aktivít hlavných predstaviteľov SR voči NATO za rok 2001
predseda NR SR J. Migaš: 	21. - 22. 1. prvá návšteva predsedu NR SR v NATO 
predseda vlády M. Dzurinda: 	10. 12. návšteva v NATO 
minister ZV E. Kukan:		20. 4. NAC + SR 
		30. 5. Rada EAPC na úrovni ministrov ZV					7. 12. Rada EAPC na úrovni ministrov ZV
minister obrany J. Stank:		5. 2. rokovania v NATO 
		20. 4. NAC + SR
		8. 6. Rada EAPC na úrovni ministrov obrany
	19. 12. Rada EAPC na úrovni ministrov obrany
štátny tajomník MZV SR J. Figeľ:	30. 10. SPCR + SR
štátny tajomník MO SR J. Pivarči:	5. 3. konzultácie 
	30. 10. SPCR + SR
štátny tajomník MO SR R. Káčer:	8.-9.3.2001 PMSC + SR
	30. 10. SPCR + SR
NGŠ ASR gen. Cerovský:		9. 5. EAPMC/NGŠ
		21. 11. EAPMC/NGŠ

Návštevy predstaviteľov NATO v SR 
február: 	12. - 16.	NATO tím + inšpekcia NOS
máj:	10. - 11.	Konferencia v Bratislave (K.-P. Klaiber)
jún:	21. - 22. 	NATO tím 
	22. - 23.	riaditeľ NATIP J. Shea
september:	5. - 6.  		veliteľ AFNORTH
október:	2.-4.		zástupca námestníka predsedu Vojenského výboru pre spoluprácu a 				regionálnu bezpečnosť
	18.		MAP Team NSR
november:	5.		GT NATO
	12.		predseda PZ NATO  	

Rok 2001 možno charakterizovať ako obdobie “ideovej prípravy“ pre politickú diskusiu o rozširovaní NATO. Za dôležité udalosti možno považovať vyjadrenia významných predstaviteľov počas májovej konferencie v Bratislave (prezident ČR Havel), rozhodnutie Aliancie o vylúčení nulového variantu rozširovania v Prahe, vyjadrenie prezidenta Busha o podpore USA rozširovaniu v roku 2002 a v neposlednom rade výsledky analýz a reakcií na teroristické útoky proti USA. V roku 2001 sa vytvorila aj myšlienková základňa pre začatie vnútornej diskusie o technických aspektoch rozširovania, ktorá vyvrcholí prijatím ministerských odporúčaní Aliancie pre postup v tejto oblasti vo vnútri NATO v nadchádzajúcom roku. NATO ako politicko-vojenská organizácia prešla, osobitne vplyvom vypuklosti problému terorizmu, v poslednej tretine roka hlbokou sebareflexiou. Odrazom týchto procesov je aj urýchlenie vývoja v oblasti zbližovania NATO s Ruskom. Uvedené zbližovanie však podľa všetkého priamo rozširovanie neovplyvní.
Nezanedbateľnú úlohu v celom procese prípravy na rozširovanie zohralo aj Parlamentné zhromaždenie NATO. Jeho plenárne zasadnutie v Ottawe v októbri 2001 urobilo krok ďalej v porovnaní s predchádzajúcim rokom. PZ prijalo rezolúciu, ktorou poslanci členských krajín dali jasne najavo svoju vôľu podporiť rozširovanie Aliancie. Upozornili v nej tiež však, že napĺňanie MAP je základnou (nie postačujúcou) podmienkou na prijatie do NATO.

1.2. Pôsobenie slovenskej republiky v medzinárodných medzivládnych organizáciách

1.2.1. 	ORGANIZÁCIA SPOJENÝCH NÁRODOV (OSN)
Rok 2001 bol rokom ďalšieho rozvoja aktivít SR v OSN. Osobitne došlo k rozšíreniu zapojenia SR do mierotvorného úsilia organizácie, najmä mierových operácií. V období jún - september 2001 bolo vyslaných vyše 260 príslušníkov do mierovej misie na Cypre (UNFICYP), kde armáda SR prevzala po prvýkrát veliace postavenie, a to v sektore IV. V júli bolo vyslaných 35 lekárov a zdravotníckych pracovníkov do misie vo Východnom Timore (UNTAET). Začiatkom roka 2001 bolo dokončené nasadenie hlavnej časti odmínovacej jednotky v Etiópii/Eritrei (UNMEE) a v máji 2001 došlo k jej rozšíreniu. 
Minister zahraničných vecí vykonával do 30. júna 2001 funkciu osobitného predstaviteľa GT OSN pre Balkán. K ukončeniu výkonu funkcie došlo vzhľadom na vývoj a konsolidáciu na Balkáne.
Slovenský expert v Komisii pre medzinárodné právo P. Tomka bol zvolený za predsedu jej redakčného výboru v roku, keď Komisia po 4 desaťročiach dokončila významný projekt- návrh článkov o zodpovednosti štátov za medzinárodne protiprávne konanie. Vo voľbách na 56. zasadaní VZ OSN bol znovuzvolený za člena Komisie na funkčné obdobie 2002 - 2006.  
Okrem ministra zahraničných vecí, ktorý dvakrát rokoval s GT OSN K. Annanom, navštívili OSN obidvaja štátni tajomníci MZV SR. J. Chlebo rokoval s námestníkmi GT OSN N. Desaiom a H. Annabim a J. Figeľ sa zišiel s námestníkom GT OSN J.M.Guehennom. 
K najdôležitejším podujatiam, ktoré sa v roku 2001 v rámci OSN a iných medzinárodných organizácií konali, patrilo: 
•	56. VZ OSN - delegáciu SR viedol minister zahraničných vecí E. Kukan;
•	Konferencia OSN o malých zbraniach (júl 2001);
•	Osobitné zasadnutie VZ OSN o ľudských sídlach (HABITAT), delegáciu viedol minister životného prostredia L. Miklós; 
•	Osobitné zasadanie VZ OSN o HIV/AIDS, vedúci delegácie minister zdravotníctva R. Kováč;
•	Výročné zasadnutie Svetového ekonomického fóra v januári v Davose - premiér SR M. Dzurinda a podpredseda vlády I. Mikloš;
•	57. zasadnutie Komisie OSN pre ľudské práva v marci – podpredseda vlády Ľ. Fogaš, vedúci úradu MS D. Lipšic;
•	54. Svetové zdravotnícke zhromaždenie v máji – minister zdravotníctva R. Kováč;
•	89. zasadnutie Medzinárodnej konferencie práce v júni – minister práce, sociálnych vecí a rodiny P. Magvaši;
•	12. Fórum Crans Montana v júni – minister spravodlivosti J. Čarnogurský;
•	46. zasadnutie Medzinárodnej konferencie o vzdelávaní v septembri – minister školstva M. Ftáčnik;
•	Svetová konferencia proti rasizmu, rasovej diskriminácii a súvisiacej intolerancii v septembri v Durbane – podpredseda vlády Ľ. Fogaš;
•	31. GK UNESCO (október-november), vedúci delegácie minister kultúry M. Kňažko, sprevádzaný ministrom školstva M. Ftáčnikom 
•	Európska prípravná konferencia k Svetovému summitu o trvalo udržateľnom rozvoji pod záštitou Európskej hospodárskej komisie OSN v septembri;
•	Globálne fórum zamestnanosti organizované Medzinárodným úradom práce v novembri – minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR P. Magvaši;
•	Prehľad obchodnej politiky SR vo WTO v novembri – pod patronátom sekcie WTO pri SM SR - štátni tajomníci MH a MP P. Brňo a J. Rosíval;
•	2. konferencia CTBTO  (november);
•	Ministerská konferencia UNHCR z príležitosti 50. výročia prijatia tzv. ženevskej konvencie (o utečencoch) v decembri;
•	9. GK UNIDO (december) - vedúci delegácie minister ŽP, L. Miklós;
•	31. zasadnutie Konferencie Organizácie Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo – FAO (november) – vedúci delegácie - minister pôdohospodárstva SR P. Koncoš;
•	21. zasadnutie Riadiacej rady UNEP - vedúci delegácie - minister životného prostredia L. Miklós (február 2001);
•	9. zasadnutie Komisie OSN pre trvalo udržateľný rozvoj - vedúci delegácie - minister životného prostredia L. Miklós (apríl 2001).

V roku 2001 bola predĺžená doba platnosti Memoranda medzi vládou SR a OSN o spolupráci prostredníctvom Medzinárodného strediska pre štúdium rodiny.
V priebehu roka 2001 SR podpísala 3 medzinárodné zmluvy, ktorých depozitárom je GT OSN (z nich najdôležitejší je Dohovor o potláčaní financovania terorizmu), a uložila ratifikačné listiny k trom zmluvným inštrumentom.
Aktivity SR vo vzťahu k Úradu OSN pre kontrolu drog a prevenciu kriminality  (UN ODCCP) boli v 1. polroku 2001 podmienené obsahom a závermi zasadnutí oboch výkonných orgánov - Komisie pre narkotické látky (CND) (SR je riadnym členom) a Komisie OSN pre prevenciu kriminality a trestnú justíciu (UN CCPCJ), ale i aktivitami sekretariátov Programu OSN na kontrolu drog (UNDCP) a Centra pre prevenciu medzinárodného zločinu (CICP). 
Pôsobenie členských krajín i intenzita vzájomného dialógu bola ovplyvnená udalosťami 11. septembra v USA. Niektoré programy UNDCP s priamou relevanciou ich realizácie v Afganistane boli zastavené, začal prebiehať proces prehodnotenia priorít UN ODCCP s adekvátnou  plánovanou reflexiou v samotnej štruktúre organizácie a procesu zabezpečenia budúceho financovania aktivít. Ide o dlhodobejší proces podliehajúci schváleniu členských krajín s jednoznačnou prioritou zadefinovať miesto a úlohu UN ODCCP v systéme existujúcej hierarchie OSN a jej štruktúr v oblasti boja proti terorizmu. Oba Sekretariáty vo Viedni (UNDCP a CICP) sú zodpovedné predovšetkým za realizáciu technickej spolupráce členských krajín v oblasti kontroly drog, prevencie kriminality, boja proti organizovanému nadnárodnému zločinu a vo svojich aktivitách sa budú pravdepodobne sústreďovať na činnosti spojené s uplatňovaním existujúcich 12 medzinárodno-právnych dokumentov v oblasti boja proti terorizmu zo strany medzinárodného spoločenstva. Politické priority vo vyššie uvedených oblastiach záujmu sú podmienené rozhodnutiami na úrovni VZ OSN, BR OSN a príslušných funkčných komisií - CND a UN CCPCJ.
Aktivity v roku 2001 priamo nadviazali na Palermskú konferenciu, počas ktorej 125 krajín a EK podpísali Dohovor OSN proti organizovanému nadnárodnému zločinu. SR podpísala Dohovor a jeho 2 dodatkové protokoly o migrantoch a nezákonnom obchodovaní s ľuďmi počas 56. VZ OSN.
V novembri 2001 SR participovala na prvom hodnotení Regionálneho styčného úradu pre kontrolu drog a prevenciu kriminality (RSÚ) v Bratislave s pôsobnosťou pre krajiny V4 a Slovinsko. RSÚ financovaný vládou SR prostredníctvom dobrovoľných finančných príspevkov by mal svoje aktivity posilniť práve v oblasti problematiky prevencie kriminality. V tomto smere bol v septembri tohto roku úspešne realizovaný seminár v spolupráci so CICP k problematike korupcie a organizovaného zločinu. CICP pripravuje realizáciu projektu v SR k nezákonnému obchodovaniu s ľuďmi, ktorý bude financovaný prostredníctvom donorov a EK. 
V priebehu roka 2001 pokračovala spolupráca krajín V4 a Slovinska v rámci subregionálnej spolupráce na báze Memoranda o porozumení pod predsedníctvom SR. SR počas riadneho zasadnutia CND zorganizovala pracovné rokovanie predstaviteľov participujúcich krajín k vyhodnoteniu spoločných aktivít v oblasti kontroly drog s následným pokračovaním rokovania expertov v máji tohto roku v Bratislave. Vypracované projekty boli predložené Sekretariátu UNDCP k posúdeniu možností ich financovania prostredníctvom donorov.
V rámci zabezpečenia vzájomného dialógu medzi SR a orgánmi OSN pokrývajúcich oblasť kontroly drog a prevencie kriminality vo Viedni sa uskutočnilo v júni 2001 rokovanie ŠTAT1 MZV SR J. Chleba so zástupcom výkonného riaditeľa UN ODCCP F. Maertensom.
Rok 2001 bol pre Organizáciu OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO) kľúčovým rokom zavŕšenia reformného procesu, ktorý začal realizovať generálny riaditeľ UNIDO A.C. Magariňos od nástupu do funkcie v roku 1997. Išlo o rozsiahly proces v oblasti štrukturálneho zamerania a finančného zabezpečenia existencie UNIDO. SR sa začiatkom decembra 2001 zúčastnila Generálnej konferencie UNIDO, ktorá bola hodnotiacou konferenciou doposiaľ realizovaných reforiem. 
Napriek výrazným pozitívnym zmenám v UNIDO pretrvávajú finančné problémy organizácie z dôvodu zlej príspevkovej disciplíny zo strany členských krajín. 
SR sa tak, ako po iné roky, zúčastňovala aktivít UNIDO prostredníctvom zasadnutí riadiacich orgánov Rady priemyselného rozvoja (IDB) a Programového a rozpočtového výboru (PBC). SR je zaradená medzi krajiny, ktoré včas a v plnej výške uhrádzajú svoj povinný členský príspevok a sú zároveň donormi organizácie. Prostredníctvom finančného príspevku vlády SR pôsobí v Bratislave od februára 2000 ITPO (Investment and Technology Promotion Office), prostredníctvom ktorého sú koordinované aktivity spojené s podporou proinvestičnej politiky štátu s možnosťou využitia existujúcej siete ITPO s asistenciou UNIDO. V marci a novembri 2001 sa uskutočnili hodnotiace rokovania zástupcov MH SR, MZV SR a zástupcov UNIDO, ktoré vyústia do záverečného hodnotenia projektu v rámci jeho plánovaného 3-ročného pôsobenia.
Relatívne nový systém spolupráce UNIDO bol zavedený na báze podpísania významných dokumentov o spolupráci s medzinárodnými organizáciami, predovšetkým s GEF (Global Environment Facilities). Na tejto báze bola SR zapojená do ekologického projektu týkajúceho sa eliminácie perzistentných organických látok s finančnou podporou GEF. SR sa zároveň aktívne zapája do aktivít UNIDO aj prostredníctvom etablovaného Slovenského centra čistejšej produkcie. SR v blízkej perspektíve by mala byť z iniciatívy GR UNIDO zapojená do tzv. regionálnej spolupráce vo forme integrovaných projektov realizovaných v oblasti životného prostredia. 
V rámci stykových aktivít na najvyššej úrovni sa v rámci účasti delegácie SR na 24. zasadnutí IDB UNIDO v júni 2001 uskutočnilo pracovné rokovanie štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba s generálnym riaditeľom UNIDO A. C. Magarinosom. Deviatej Generálnej konferencie UNIDO v dňoch 3.-7.12.2001 sa zúčastnila delegácia SR vedená ministrom životného prostredia SR L. Miklosom, ktorý v rámci účasti na konferencii rokoval s generálnym riaditeľom UNIDO o konkrétnych možnostiach zapojenia sa SR do projektov UNIDO v oblasti životného prostredia.
SR je členom Vedeckej komisie OSN pre účinky atómového žiarenia (UNSCEAR) od roku 1993, ako pokračovateľ členstva bývalej ČSFR. 
Úlohou UNSCEAR je zhromažďovať a hodnotiť údaje o úrovni ožiarenia ionizujúcim žiarením a jeho účinkoch. Na 50. výročnom zasadaní sa pripravovila definitívna verzia obsiahlej správy pre Valné zhromaždenie s odbornými prílohami, ktorá bola publikovaná ako UNSCEAR 2001 Report. Komisia sa zamerala najmä na hodnotenie dopadov a následkov Černobylskej katastrofy po 15 rokoch, ktoré by sa mali stať jedným zo základných priorít práce Komisie v budúcnosti.
Po rozdelení ČSFR v roku 1993 je SR zapojená do činnosti Komisie OSN pre mierové využitie vesmíru (COPUOS) v pozícii pozorovateľa.
Počas júnového 44. výročného zasadnutia COPUOS-u vo Viedni, členské krajiny prijali návrh predsedu COPUOS-u Raimunda Gonzalesa a schválili prijatie Slovenska, Saudskej Arábie, Malajzie, Kórejskej republiky, Kuby a Peru za plnoprávnych členov Výboru pre mierové využitie vesmíru. 
Dosiahnuté parciálne úspechy pri presadzovaní nášho členstva medzi členskými krajinami COPUOS-u, vysoké hodnotenie našej pripravenosti na spoluprácu vo Výbore s členskými krajinami a snaha SR o získanie plného členstva v COPUOS-e za posledné dva roky vyústili k prijatiu SR do COPUOS-u. Po formálnej stránke sa Slovensko stalo oficiálnym členom COPUOS-u po hlasovaní o schválenej rezolúcii počas zasadnutia VZ OSN v decembri 2001.
Môžeme skonštatovať, že spolupráca SAV SR a SM OSN priniesla reálne výsledky na poli posilnenia aktivít slovenskej vedeckej obce, ktorá bude mať príležitosť naplno spolupracovať s Výborom pre mierové využitie vesmíru, ako aj koordinovať vedecké projekty prostredníctvom “Siete“. Tento výsledok je možné hodnotiť ako pomerne významný úspech slovenskej diplomacie.
Napriek tomu, že SR nie je členom Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL) pravidelne sa zúčastňuje rokovaní pracovných skupín vo funkcii pozorovateľa. Pripravované vzorové právne normy z týchto oblastí medzinárodného práva obchodného zatiaľ nemajú spracovanú konečnú podobu.
Najvýznamnejším podujatím v rámci Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) bolo 54. Svetové zdravotnícke zhromaždenie v máji 2001, ktoré sa zaoberalo náročnou agendou, vrátane schvaľovania programového rozpočtu na roky 2002 –2003. Celkovo bolo prijatých 22 rezolúcií. Po trojročnej absencii je potrebné vyzdvihnúť účasť ministra zdravotníctva SR na SZZ, jeho bilaterálne stretnutie s partnerom z ČR a podpísanie plánu spolupráce medzi ministerstvami zdravotníctva SR a VB v oblasti lekárstva a zdravotníctva.
V  roku 2001 pokračovali negociácie o texte prvého globálneho dohovoru v oblasti verejného zdravia – Rámcového dohovoru WHO na kontrolu tabaku (Framework Convention on Tobacco Control). Je potrebné oceniť posilnenie dialógu  a zlepšenú koordináciu postojov medzi EÚ, Európskou komisiou a kandidátskymi krajinami EÚ.
V spoločnej komisii WHO a FAO (Codex Alimentarius), ktorá schvaľuje svetové štandardy a normy v oblasti potravinárstva, bol zástupca SR na zasadnutí komisie v júli 2001 zvolený za regionálneho koordinátora pre Európu.
Ťažiskom činnosti Spoločného programu OSN (UNAIDS) v roku 2001 bola príprava Osobitného zasadnutia VZ OSN k problematike HIV/AIDS v New Yorku. 
SR má štatút pozorovateľa vo Výkonnom výbore programu Úradu Vysokého  komisára OSN pre utečencov (UNHCR). SR sa zúčastňovala globálnych konzultácií k systému medzinárodnej ochrany, ktorých 3 kolá sa konali v Ženeve. Delegácia SR sa zúčastnila 52. zasadnutia Výkonného výboru UNHCR (október 2001), na ktorom SM vystúpila s prejavom zameraným na situáciu utečencov na území SR, zhodnotenie aktivít UNHCR a spolupráce SR s UNHCR. 
Jedným z najvýznamnejších podujatí v roku 2001 bola ministerská konferencia k 50. výročiu Ženevského dohovoru o právnom postavení utečencov (12.-13. december 2001  Ženeva). 
Vo vzťahu SR-UNHCR je potrebné vyzdvihnúť dva nové fakty, ktoré boli zo strany UNHCR vysoko ocenené: SR po prvýkrát poskytla UNHCR dobrovoľný príspevok v sume 20.000 USD a SR reagovala na výzvu OSN a poskytla UNHCR stany, prikrývky a kanistre v rámci humanitárnej pomoci pre afgánskych utečencov.
Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) je medzivládnou organizáciou, ktorá nepatrí do systému OSN. Ide o jedinú medzinárodnú organizáciu, ktorá sa komplexne zaoberá otázkami migrácie, a SR je jej členom od roku 1995. 
V marci 2001 sa uskutočnilo stretnutie podpredsedu vlády pre legislatívu Ľ. Fogaša s GR IOM Brunsonom McKinley, ktoré zhodnotilo doterajšiu spoluprácu SR a IOM a dalo užitočný impulz pre jej pokračovanie a rozšírenie v budúcnosti. SR sa v roku 2001 zúčastňovala a informačne pokrývala  zasadnutia všetkých orgánov IOM. SR patrí medzi pravidelných prispievateľov organizácie a aktívne vystupuje na zasadnutiach Rady IOM. Osobitne treba vyzdvihnúť tohtoročné zasadnutie Rady zasvätené  politickému dialógu o migrácii. V súvislosti s modalitami konkrétnej spolupráce medzi SR a IOM, SR veľmi oceňuje pomoc, ktorú IOM poskytuje Slovensku pri riešení problémov súvisiacich s migráciou Rómov, ale aj angažovanosť IOM v programoch odškodnenia obetí nacistického režimu. 
SR spolupracovala s Medzinárodným výborom Červeného kríža (MVČK) a monitorovala jeho aktivity najmä v súvislosti s humanitárnou krízou v Afganistane a presadzovaním princípov medzinárodného humanitárneho práva. SR sa zúčastnila na stretnutí zmluvných strán ženevských dohovorov a voľbe členov Medzinárodnej humanitárnej komisie pre zisťovanie faktov, ako aj Konferencie zmluvných strán 4. ženevskej konvencie (december 2001 v Ženeve).
V rámci OCHA sa SR od roku 1996 zúčastňuje na projekte o využití vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej obrany v rámci humanitárnych operácií (projekt 213/3) a od roku 1997 každoročne  prispieva na tento projekt sumou 5000 USD. Odborným gestorom spolupráce je Úrad civilnej ochrany MV SR. V októbri 2001 SR poskytla humanitárnu pomoc pre Afganistan. SR sledovala proces aktualizácie “Oslo Guideleines“ zasadnutia Konzultačnej skupiny pre využitie vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej obrany v rámci humanitárnych operácií OSN. 
V rámci IBE/UNESCO v dňoch 5.-8. 9. 2001 sa v Ženeve uskutočnilo 46. zasadnutie Medzinárodnej konferencie o vzdelávaní, na ktorej sa za SR zúčastnil minister školstva SR M. Ftáčnik. Minister vystúpil s prejavom na workshope venovanom novým technológiám a budúcnosti vzdelávania. 
SR získala miesto viceprezidenta 31. Generálnej konferencie UNESCO, ako aj ďalšie kľúčové pozície. Vo voľbách v rámci uvedenej Generálnej konferencie sa jej podarilo získať členstvo v hlavnom výkonnom orgáne UNESCO - Výkonnej rade. Presadila sa do medzivládneho výboru nového programu UNESCO “Informácie pre všetkých“ a iniciovala vytvorenie Stredoeurópskej skupiny v rámci UNESCO, kde zohráva úlohu koordinátora.
SR je v súčasnosti viazaná 61 dohovormi Medzinárodnej organizácie práce (ILO). Dňa 7. februára 2001 generálny riaditeľ ILO zaregistroval ratifikačné listiny Slovenskej republiky k Dohovoru ILO č. 183 z roku 2000 o ochrane materstva, ktorý Slovenská republika ratifikovala ako prvý členský štát ILO na svete. 
Bohatá spolupráca Slovenskej republiky s ILO pokračovala aj v roku 2001. Na 282. zasadnutí Správnej rady MÚP sa zúčastnila delegácia MPSVR SR, ktorú viedol jeho vedúci úradu. V delegácii Slovenskej republiky na 89. zasadnutí Medzinárodnej konferencie (MKP) boli zástupcovia tripartity prezident KOZ SR a viceprezident AZZZ SR. Delegáciu viedol minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR P. Magvaši. V novembri 2001 sa v ILO konalo významné celosvetové podujatie – Globálne fórum zamestnanosti, na ktorom slovenskú delegáciu viedol minister Peter Magvaši. Nový regionálny riaditeľ ILO pre Európu a strednú Áziu Friedrich Buttler na základe pozvania našej delegácie navštívil Slovenskú republiku v dňoch 11. a 12. októbra 2001. Počas prijatí na MPSVR SR, MZV SR, AZZZ SR a KOZ SR bol prerokovaný stav plnenia Dohody o spolupráci medzi SR a ILO z 21. februára 2000 a hlavné zámery spolupráce v ďalšom období.
SR vykonáva od 89. zasadnutia MKP funkciu koordinátora ILO v regionálnej skupine členských štátov ILO zo strednej a východnej Európy a strednej Ázie. Presadzuje tak záujmy členských krajín regiónu.
SR je v súčasnosti viazaná 14 medzinárodnými zmluvami a dohovormi z oblasti duševného vlastníctva v rámci Medzinárodnej organizácie duševného vlastníctva (WIPO) a WTO a príslušnými ustanoveniami Európskej asociačnej dohody (EAD).
Na prípravu procesu integrácie SR do EÚ podľa článku 65 EAD ukončil ÚPV SR rekodifikáciu patentového zákona v súlade s príslušnými smernicami EÚ a ustanoveniami Dohovoru o patentovom práve. Proces prístupu SR k uvedenému dohovoru sa ukončil v priebehu roka 2001. Rozhodujúcim krokom k tomu bolo prijatie patentového zákona s účinnosťou od 1. 11. 2001.
Dvojstranná spolupráca so Svetovou organizáciou duševného vlastníctva (WIPO) bola v roku 2001 na veľmi dobrej úrovni. 
Zástupca SR vykonával funkciu podpredsedu výboru WIPO pre program a rozpočet a výboru pre konštitučnú reformu.
Na pozvanie ministra zahraničných vecí Eduarda Kukana sa v decembri 2001 uskutočnila návšteva generálneho riaditeľa WIPO Kamila Idrisa v SR, v rámci ktorej hosťa prijal prezident SR Rudolf Schuster, minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan a minister kultúry SR Milan Kňažko. Generálnemu riaditeľovi WIPO bol 5. 12. 2001 udelený čestný doktorát Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici.
V odbornom gestorstve Ministerstva pôdohospodárstva SR sme sa zúčastnili spolupráce a zasadnutí riadiacich, konzultačných a regionálnych orgánov Únie pre ochranu nových odrôd rastlín (UPOV), Európskej a stredozemskej organizácie pre ochranu rastlín (EPPO), Medzinárodnej asociácie pre osivá (ISTA), Medzinárodnej organizácie pre nákazy zvierat (OIE) a Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno (OIV). 
Pôsobíme tiež v riadiacich a poradných orgánoch Medzinárodného inštitútu pre genetické zdroje rastlín (IPGRI), kde slovenský expert Jozef Turok v roku 2001 zastával post riaditeľa pre región Európy. 
V roku 2001 sa plnili príslušné úlohy vyplývajúce zo spolupráce SR so sekretariátmi Bazilejského dohovoru a dohovorov CITES a RAMSAR. V období 2/1999 - 2/2001 do 21. zasadania Riadiacej rady Programu OSN pre životné prostredie UNEP bol minister životného prostredia L. Miklós jej predsedom.
V rámci Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) sa konala 31. Konferencia FAO v Ríme v dňoch 2.-13. novembra 2001 za účasti delegácie SR vedenej ministrom pôdohospodárstva SR P. Koncošom. Minister pôdohospodárstva vystúpil s prejavom venovaným spolupráci s FAO a zachovaniu svetovej potravinovej bezpečnosti. 
Počas konferencie (3. novembra 2001) prezident SR R. Schuster, za účasti členov vlády SR, slávnostne otvoril spolu s GR FAO J. Dioufom Slovenské centrum vo FAO, ktoré je prvou ucelenou prezentáciou našej krajiny v systéme organizácií OSN. Toto stredisko vzhľadom na výhodné miesto v ústredí FAO, ako aj v historickom centre Ríma bude propagovať SR ako krajinu budúcnosti, vzájomného medzinárodného prepojenia a jej spoluprácu s FAO. 
K ďalším významným aktivitám SR v roku 2001 možno zaradiť: 
-	4. medzinárodnú konferenciu o databázach potravín, ktorá sa konala v Bratislave 
24.-26. augusta 2001 za účasti delegácií z 5 kontinentov a 56 krajín a bola zaradená do podujatí Svetového kongresu o výžive (Viedeň, 27.-31. august 2001),
-	udelenie pozície európskeho koordinátora pre Slovenskú republiku v Spoločnom programe FAO/WHO Kódex Alimentarius,
-	zvolenie SR na 31. Konferencii FAO do uzavretého Dôchodkového výboru FAO na roky 2002-2004.
Okrem toho aj v roku 2001 slovenskí zástupcovia zastávali a pracovali v pozíciách podpredsedov Európskej lesníckej komisie FAO a Európskej poľnohospodárskej komisie FAO. Slovenská republika v II. polroku 2001 predsedala skupine SVE vo FAO. 
V dňoch 4.-6. júna 2001 navštívila SR výkonná riaditeľka Spoločného programu OSN/FAO – Svetový potravinový program – WFP C. Bertini na základe pozvania ministra pôdohospodárstva a pri tejto príležitosti jej bol udelený čestný doktorát SPU v Slovenskej poľnohospodárskej univerzity (SPU) v Nitre. 
SR zabezpečovala úlohy vyplývajúce zo základných odborných programov a z práce komisií Svetovej meteorologickej organizácie (WMO). Pokračovala aj snaha o získanie miest expertov v projektoch WMO. 	
V roku 2001 sa v SR uskutočnilo zasadnutie Stredoeurópskeho fóra pre prevenciu prírodných pohrôm (CEUDIP).
V dňoch 8.- 11. 5. 2001 sa konalo 56. výročné zasadnutie Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK). Sprievodnou akciou výročného zasadnutia Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK) je tradične každý rok Jarný seminár, ktorý sa uskutočnil dňa 7. mája 2001. Nosnou témou seminára bola “Tvorba podporného a bezpečného prostredia pre obchodné podnikanie a ekonomický rast: inštitucionálne zmeny a vládnutie“. Vedúcim delegácie SR bol stály predstaviteľ SR pri OSN v Ženeve Kálmán Petőcz, ktorý bol v závere zasadnutia zvolený za podpredsedu Byra EHK. 
Rok 2001 bol v EHK venovaný trvalo udržateľnému rozvoju. Dňa 4.5.2001 sa uskutočnilo spoločné zasadnutie EHK a WHO na vysokej úrovni o doprave, životnom prostredí a zdraví. SR podporilo intenzifikáciu medzinárodnej spolupráce v rámci EHK - OSN v oblasti riešenia vzájomných vzťahov dopravy, životného prostredia a zdravia a prípravu novej rámcovej dohody. Tá by mala vytvoriť platformu pre spoločný postup rozvinutých krajín, krajín v transformácii a medzinárodných finančných inštitúcií na zlepšenie stavu vzájomných vzťahov dopravy, životného prostredia a zdravia. V dňoch 24. a 25. septembra 2001 sa uskutočnilo Ministerské regionálne stretnutie k Svetovému summitu o trvalo udržateľnom rozvoji organizované spoločne EHK a UNEP za účasti približne 550 zástupcov jednotlivých čl. krajín EHK a 100 zástupcov MVO. Toto stretnutie bolo prvé (z piatich regionálnych stretnutí) v rámci prípravného procesu k Svetovému summitu o trvalo udržateľnom rozvoji. Delegácie krajín EHK sa zhodli v potrebe nájsť konkrétne mechanizmy pre proces trvalo udržateľného rozvoja počas summitu v Johannesburgu v septembri 2001. Prijatá deklarácia je považovaná za regionálnu platformu, ktorá vytvorila spoločný postoj ako postupovať pri regionálnych a globálnych výzvach pre trvalo udržateľný rozvoj. 
Dňa 22.10.2001 sa uskutočnilo na pôde EHK Prvé regionálne fórum žien-podnikateliek s hlavným cieľom poskytnutia priestoru na výmenu osobných skúseností pri rozvíjaní vlastných podnikov. 
Pracovník Ministerstva dopravy pôšt a telekomunikácií SR bol zvolený za projektového manažéra projektu trans-európskych severojužných diaľničných ciest (Trans-European North-South Motorway - TEM) na obdobie od 1.1.2002 do 31.12.2003 na základe kandidatúry predloženej vládou SR. 
Počas celého roka sa zasadnutí usporiadaných jednotlivými divíziami EHK zúčastňovali experti zo SR z rôznych oblastí, ktorí boli vysielaní ústrednými orgánmi štátnej správy, ako aj súkromným sektorom, prípadne sú expertmi EHK.
V dňoch 14.-20.5.2001 sa v Bruseli pod záštitou Európskej únie a Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) konala v poradí už 3. Konferencia OSN o najmenej rozvinutých krajinách (UNLDC III), ktorej hlavným cieľom bolo poukázať na ekonomickú izoláciu a chudobu 49 najmenej rozvinutých krajín. Hlavným výsledkom konferencie bolo prijatie Deklarácie a Akčného plánu pre najmenej rozvinuté krajiny na roky 2001-2010, ktorého hlavným cieľom je znížiť extrémnu chudobu na polovicu do roku 2015. Konferencie sa zúčastnili delegácie 157 zo 190 členských krajín UNCTAD. Delegácia SR bola vedená štátnym tajomníkom MZV SR J. Chlebom, ktorý vo svojom vystúpení vyzdvihol nutnosť zmeny postoja k najmenej rozvinutým krajinám nielen z politického, ale aj ľudského hľadiska. Vyslovil sa za voľný prístup výrobkov pôvodom z najmenej rozvinutých krajín na trhy vyspelých krajín. V tomto smere privítal iniciatívu Európskej únie - EBA a upozornil, že SR takýto prístup na trh pre najmenej rozvinuté krajiny poskytuje. Vo svojom prejave vyzval donorov na zvýšenie oficiálnej rozvojovej pomoci na úroveň 0,7% HNP, ktorá je nevyhnutná pre budovanie infraštruktúry, ľudských zdrojov a pri prekonávaní digitálnej medzery medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami. Na druhej strane aj rozvojové krajiny musia prijať adekvátne opatrenia (zlepšiť riadenie, inštitúcie, politické prostredie a vládu práva), ktoré sú nevyhnutným predpokladom  integrácie najmenej rozvinutých krajín do svetového hospodárstva.
V dňoch 1.-12.10.2001 sa v Ženeve konalo 48. zasadnutie najvyššieho riadiaceho orgánu UNCTAD Rady pre obchod a rozvoj (TDB), ktoré bolo zamerané hlavne na témy vzájomná previazanosť otázok globálnej ekonomiky vzhľadom na perspektívy obchodu a rozvoja, finančná stabilita, reforma medzinárodnej finančnej architektúry, akčný program pre najmenej rozvinuté krajiny na obdobie 2001-2010, príspevok UNCTAD do Novej agendy OSN pre rozvoj Afriky v 90-tych rokoch, hodnotenie a zameranie programov technickej spolupráce UNCTAD. SR bola zvolená za jedného z podpredsedov 48. zasadnutia TDB. 
Delegáciu SR na zasadnutí Svetového ekonomického fóra (WEF) v Davose (január 2001) viedol predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. Počas zasadnutia WEF sa uskutočnilo množstvo stretnutí zameraných na vstup SR do NATO so senátormi Kongresu USA J. F. Kerrym a D. K. Bereuterom, k otázkam európskej integrácie s komisárom EÚ G. Verheugenom, bilaterálne stretnutia s prezidentom Mexika V. Foxom, egyptským ministrom ZV A. Moussom, predsedom katalánskej vlády J. Pujolom, generálnym sekretárom OECD D. Johnstonom, predsedom WEF K. Schwabom a zástupcami podnikateľských kruhov B. Gatesom (Microsoft), F. Piechom (VW), T. Baťom, G. Sorosom a zástupcami koncernu Daimler Chrysler. 
V Európskej organizácii pre fyziku častíc (CERN) sa konali zasadnutia riadiacich orgánov CERN (Vedecký výbor, Finančný výbor, Výbor rady), na ktorých sa pravidelne zúčastňovala delegácia SR. Jednou z najviac diskutovaných otázok bola potreba úpravy rozpočtu na dokončenie budovania a spustenia prevádzky veľkého hadrónového urýchľovača (LHC), ktorá vystúpila do popredia po septembrovom zasadnutí Finančného výboru CERN-u. Na dokončenie tohto projektu chýba cca 18% z pôvodne odhadovanej sumy. Pre SR, ako aj ostatné krajiny V4 je ťažko prijateľné riešenie situácie zvyšovaním príspevkov členských krajín do riadneho rozpočtu CERN a  zastavením programov nesúvisiacich priamo s LHC, na práci ktorých sa zúčastňuje množstvo vedeckých pracovníkov z krajín V4. (Práce na projektoch ATLAS a ALICE sa zo SR zúčastňuje cca 60 fyzikov z Bratislavy a Košíc). Na riešenie situácie bolo prijatých množstvo opatrení, začala vnútorná kontrola v CERN-e s cieľom definovať všetky možné oblasti úspor, bolo prijaté rozhodnutie na vytvorenie Externého výboru na prehodnotenie LHC programu a iných vedeckých aktivít CERN-u. 
V dňoch od 18.-29. júna 2001 zasadala Rada Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) v Ženeve, kde boli hlavnými diskutovanými otázkami proces reformy a rozpočet na rok 2002. Počas roka prebiehali prípravné práce pre Svetovú konferenciu o rozvoji telekomunikácií (WTDC-02) v Istanbule v termíne od 18. do 27. marca 2002 a Svetový summit o informačnej spoločnosti – WSIS, ktorý sa bude konať v dvoch fázach: 1. časť v Ženeve v roku 2003 a 2. časť v Tunise v roku 2005 na základe Rezolúcie č.73 prijatej na Konferencii splnomocnencov členských krajín ITU v Mineapolise v roku 1998. 
V platnosti je 2. rámcová dohoda medzi SR a Programom OSN pre rozvoj (UNDP) (2^nd Country Cooperation Framework - CCF) na roky 2001-2004, v ktorej sú ako hlavné oblasti pomoci pre SR stanovené: (1) podpora udržateľného rozvoja na národnej a regionálnej úrovni, (2) podpora  verejnej správy a budovanie inštitúcií (Good Governance and Institution Building). Finančné prostriedky v rámci CCF 2001 - 2004 už boli všetky pridelené na vybrané projekty, v prípravnej fáze je posledný projekt na kapacitné dobudovanie výkonu oficiálnej rozvojovej pomoci MZV SR.
Pokračovali práce na vytvorení spoločného Trust fondu medzi MZV SR a UNDP, ktorého úlohou bude poskytovať finančné projekty na školenia a expertov pre rozvojové krajiny.

1.2.2. RADA EURÓPY (RE)
Vzťahy SR a RE sa vyvíjali štandardne. Politická kritika SR v orgánoch RE nezaznievala. SR bola celkovo vnímaná ako stabilizovaný a v podstate bezproblémový štát. Monitorovacie a kontrolné orgány RE síce poukázali na rad nedostatkov v SR, ale intenzita týchto pripomienok neprekročila mieru obvyklú v rámci monitoringu.     
Pri rôznych príležitostiach rokovali v roku 2001 s predstaviteľmi RE podpredseda vlády P. Csáky, minister ZV E. Kukan, ministerka financií B. Schmögnerová, predseda Ústavného súdu J. Mazák s delegáciou, predseda Najvyššieho súdu D. Harabin a ďalší.
V hodnotenom období bol na Slovensku komisár RE pre ľudské práva A. Gil-Robles  na pozvanie podpredsedu vlády SR P. Csákyho (máj 2001).
V roku 2001 SR podpísala/ratifikovala 7 dohovorov RE, medzi nimi Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov, čo vyvolalo priaznivý ohlas. 
Dohovory podpísané SR:
- Európsky dohovor o mierovom riešení sporov (12.1.2001)
- Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov (20.2.2001)
- Dodatkový protokol k Dohovoru o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (8.11.2001)
Dohovory ratifikované SR:
- Dohovor o ochrane architektonického dedičstva Európy (7.3.2001)
- Európsky dohovor o mierovom riešení sporov (7.5.2001)
- Európsky dohovor o uznávaní a výkone rozhodnutí týkajúcich sa starostlivosti o deti a o obnove starostlivosti o deti (7.5.2001)
- Dohoda o prepustení zdravotníckeho, chirurgického a laboratórneho vybavenia do režimu dočasného použitia pre nemocnice a iné zdravotnícke zariadenia na diagnostické a terapeutické účely s úplným oslobodením od dovozného cla, daní a iných platieb vyberaných pri dovoze (v znení protokolu) (7.5.2001)
- Dohovor o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zabavení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti (7.5.2001)
- Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov (5.9.2001).
K 26. novembru 2001 bola SR zmluvnou stranou 64 dohovorov Rady Európy, ktoré už platia, a podpísala alebo ratifikovala ďalších 14 dohovorov, ktoré zatiaľ nenadobudli platnosť.
Výbor delegátov ministrov schválil (v novembri 2001) odporúčania pre SR v oblasti implementácie Rámcového dohovoru o národnostných menšinách (RDNM). Odporúčania sa týkajú najmä posilnenia právnych aj reálnych záruk dodržiavania RDNM v SR, legislatívneho rámca používania jazykov v SR a opatrení proti diskriminácii Rómov. 
 Kongres miestnych a regionálnych samospráv prijal v máji 2001 odporúčanie 88 (2001) k situácii v oblasti miestnej a regionálnej demokracie v SR. MV SR informovalo kongres o urýchlení reformy verejnej správy a o prijatí legislatívnych noriem pre realizáciu jej ďalšej etapy, čím sa väčšina pripomienok z odporúčania 88 (2001) vyriešila. Kongres dňa 7. novembra rozhodol vyslať pozorovateľov na regionálne voľby v SR. Vláda SR vyslovila 21. novembra s účasťou pozorovateľov súhlas. 10-členná delegácia Kongresu sa zúčastnila pozorovania volieb do VÚC dňa 1.12.2001 a v tlačovom vyhlásení pred vypracovaním konečnej správy konštatovala, že voľby do VÚC prebehli slobodne a spravodlivo.
Komisár pre ľudské práva predložil Výboru (delegátov) ministrov správu o situácii ľudských práv v SR, ktorú pripravil na základe poznatkov zo svojej návštevy SR v máji 2001. Správa sa sústredila na problémy tzv. rizikových skupín: Rómovia (v menšej miere aj iné minority), ženy a deti (s akcentom na domáce násilie), žiadatelia o azyl atď. Kritizovala činnosť silových zložiek štátu: polície, prokurátorov a sudcov. 
Európsky výbor pre sociálne práva (EVSP) 10.júla 2001 zverejnil závery z hodnotenia implementácie Európskej sociálnej charty v SR. EVSP najmä kritizoval, že v legislatíve SR nie je výslovne zakotvený pojem rovnosti mzdy za rovnakú prácu. 
Prvú hodnotiacu správu o SR schválila Skupina štátov proti korupcii (GRECO) v decembri 2000. So súhlasom SR bola správa zverejnená začiatkom roku 2001. Súčasťou správy sú aj odporúčania pre SR. 
Okrem povinných príspevkov do rôznych častí rozpočtu RE, SR prispela i nasledovnými dobrovoľnými príspevkami (z rozpočtu MZV): 3.000 Euro na Akčný plán pre médiá na Ukrajine; 3.000 Euro na programy spolupráce RE a JZR; 3.000 Euro na konferenciu venovanú problematike rovnoprávnosti mužov a žien.

1.2.3. ORGANIZÁCIA PRE BEZPEČNOSŤ A SPOLUPRÁCU V EURÓPE (OBSE)
V roku 2001 sa udržala dobrá pozícia SR v rámci OBSE. Realizácia konkrétnych opatrení zameraných na ďalšie upevnenie demokracie na Slovensku zásadným spôsobom upevnila postavenie nášho štátu aj v OBSE. V hodnotenom období SR pôsobila ako medzinárodne etablovaný a vnútorne stabilný štát s jasne vyhranenými pozíciami vo všetkých troch dimenziách bezpečnosti podľa koncepcie OBSE. SR vystupovala v komplexnom politickom dialógu OBSE aktívne a principiálne, či už spoločne so skupinami  štátov ako ich plnoprávny člen, napr. v jednom bloku s členskými a asociovanými krajinami EÚ, v rámci zoskupenia V4, alebo samostatne ako rovnocenný partner ostatnými účastníckymi štátmi OBSE, keď išlo o špecifické stanoviská k aktuálnym otázkam stredoeurópskeho subregiónu. Keď sa predmetom diskusie stali základné princípy ochrany národnostných menšín v súvislostiach vzťahov medzi susednými štátmi, zásadná, uvážlivá a objektívne vyargumentovaná pozícia SR prakticky anticipovala oficiálne vyhlásenie vysokého komisára pre národnostné menšiny k danému problému. Minister zahraničných vecí SR sa stretol s novým Vysokým komisárom pre národnostné menšiny OBSE R. Ekéusom dňa 8.11.2001 v Štrasburgu, kde bola v centre záujmu oboch predstaviteľov problematika zákona o zahraničných Maďaroch. 
SR ako účastnícky štát OBSE sa aktívne podieľala na aktivitách OBSE aj formou participácie na procesoch riešenia konkrétnych a praktických problémov v jednotlivých regiónoch a oblastiach konfliktu. V tomto smere pôsobí OBSE prostredníctvom jednotlivých misií a oblastných aktivít, ktoré umožňujú aktívnu prítomnosť organizácie v regiónoch a situáciách, ktoré si to vyžadujú a zároveň predstavujú naplnenie politických záväzkov v praxi.
SR ako členský štát OBSE  participuje na činnosti OBSE prostredníctvom účasti v dlhodobých misiách OBSE a v zložkách REACT.
K 1.12.2001 bolo zastúpenie SR v  dlhodobých misiách OBSE nasledovné:
Kosovo (1), Gruzínsko (2), Macedónsko (1), Bosna a Hercegovina (1), Moldavsko (1), Čierna Hora (1), Chorvátsko (1), JZR (1), Macedónsko (2).	
Počet členov pôsobiacich v misiách OBSE, “sekondovaných“ prostredníctvom MZV SR predstavuje cca 0,90%  z celkového počtu členov misií všetkých účastníckych štátov OBSE, čo je zastúpenie porovnateľné s ostatnými členskými štátmi OBSE. 
MZV SR vedie aj databázu uchádzačov o pôsobenie v zložkách REACT. K 1.12.2001 bolo evidovaných celkovo 98 záujemcov uchádzajúcich sa o pôsobenie v misiách OBSE, vrátane zložiek REACT.
SR má taktiež zastúpenie v misii EÚ na západnom Balkáne - EUMM: 
Bosna a Hercegovina (1), Južné Srbsko (1), Macedónsko  (1).
SR sa aktívne podieľala v rámci krátkodobých pozorovateľských misií OBSE na príprave a  priebehu volieb v Bielorusku a v Kosove. V Kosove sa zúčastnilo na pozorovaní volieb 127 pozorovateľov, čím aj SR prispela k pokojnému priebehu všeobecných volieb v Kosove.
Osobitne citlivým problémom pre SR je naďalej komplex otázok rómskej menšiny. V tejto oblasti sme zaznamenali pozitívny posun v prístupoch ostatných účastníckych štátov k riešeniu tohto problému v SR: kritiku za pretrvávajúcu zlú situáciu Rómov sprevádza silnejúce porozumenie pre opatrenia štátnych orgánov zamerané na zlepšenie tohto stavu. Pomoc pri riešení tohto problému prísľúbili na expertnej úrovni poskytnúť aj zástupcovia USA. SR poskytla dobrovoľný príspevok na aktivity Kontaktného miesta pre otázky Rómov a Sintov vo výške 15000 EUR z rozpočtu MZV SR. 
SR podporila oficiálne závery Druhej hodnotiacej konferencie Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe, ktoré potvrdili význam zmluvy pre posilnenie európskej bezpečnosti a zdôraznili nevyhnutnosť splnenia všetkých politických záväzkov  Záverečného aktu z Istanbulu. V rámci aplikácie Zmluvy SR prispela k zvýšenej transparentnosti v oblasti kategorizácie konvenčnej výzbroje obmedzovanej zmluvou, dbajúc pri tom na plnenie svojich záväzkov. SR v nadväznosti na istanbulský summit OBSE plní vlastný politický záväzok znížiť národnú úroveň v dvoch pozemných kategóriách výzbroje obmedzovanej zmluvou (bojové tanky o 155 ks a bojové obrnené vozidlá o 40 ks). 
Dňa 10.7.2001 schválila Rada obrany štátu v súlade s ustanoveniami ZKOS vyradenie 156 ks bojových obrnených vozidiel z výzbroje ASR. Zároveň sa pristúpilo k opätovnému uvádzaniu bojových prieskumných vozidiel (BPsV) v ročnej výmennej informácii, čím sa zvýši transparentnosť ASR. Uvedeným krokom sa dosiahne splnenie politického záväzku SR zo summitu OBSE v Istanbule (r.1999) znížiť počet svojich bojových obrnených vozidiel o 40 ks do konca roku 2003. 
SR privítala vstup Zmluvy o otvorenom nebi do platnosti, ktorá významnou mierou prispeje k posilneniu dôvery  a bezpečnosti v Európe.
Nepriamym ocenením súčasného postavenia SR v OBSE je aj výnimočné predĺženie funkčného obdobia veľvyslanca J. Kubiša vo funkcii generálneho tajomníka OBSE o ďalšie tri roky  (do r. 2005) na 9. zasadnutí Rady ministrov OBSE v Bukurešti. 

1.2.4. ORGANIZÁCIA PRE HOSPODÁRSKU SPOLUPRÁCU A ROZVOJ (OECD)
Uplynulý rok  bol aj prvým rokom členstva Slovenskej republiky v Organizácii pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD). Po úsiliach na diplomatickom poli, ale aj doma na Slovensku, ktoré vyvrcholili prijatím našej krajiny do tejto prestížnej organizácie, bol tiež rokom, v ktorom sme, ako najnovší člen “klubu“, mali svojich partnerov presvedčiť, že prijatie Slovenska za 30. člena OECD bolo z ich strany správnym rozhodnutím. Zároveň bolo pôsobenie v minulom roku určované snahou plne sa etablovať v organizácii a zabezpečiť aktívnu spoluprácu Slovenskej republiky s orgánmi OECD, ktorá umožní čo najviac využívať prínosy z členstva v organizácii.
OECD je pre Slovensko predovšetkým fórum pre získavanie a výmenu skúseností na zavŕšenie transformačného procesu na ceste ku členstvu v EÚ. Poskytuje tiež priestor pre diskusie  ku globálnym témam obchodu, na tému medzinárodných investícií, hospodárskych politík, životného prostredia, cestovného ruchu, energetiky, lodiarstva, oceliarstva, dopravy, daní atď. V priebehu roka sme plne dobudovali Stálu misiu Slovenskej republiky pri OECD, ktorú dnes vedie stály predstaviteľ SR v hodnosti mimoriadneho a splnomocneného veľvyslanca. Na misii pracuje 6 diplomatických pracovníkov.
Vrcholným podujatím OECD bola Ministerská schôdzka Rady OECD v máji 2001 za účasti ministerky financií SR B. Schmögnerovej a ministra životného prostredia L. Miklósa, v rámci ktorej SR zastávala úlohu viceprezidenta. Ministerská schôdzka Rady OECD sa zamerala na diskusiu k 3 hlavným témam: príprava nového kola obchodných rokovaní s WTO, problematiku trvalo udržateľného rozvoja a zhodnotenie aktuálneho vývoja vo svetovej ekonomike.
Pri príležitosti výročia vstupu SR do OECD sa v decembri 2001 uskutočnilo kolokvium významných predstaviteľov politického a spoločenského života na Slovensku, na ktorom sa zúčastnil aj zástupca generálneho tajomníka OECD H. Schlögl, ktorý zdôraznil potrebu presadzovania ďalších reforiem nielen v transformujúcich sa, ale aj v zakladajúcich štátoch OECD. Preto je potrebné osobitne dbať na koherentnosť prijímaných opatrení, teda na zosúladenie liberalizačných krokov tak, aby sa navzájom neeliminovali. Vlády jednotlivých členských štátov by mali v reformách postupovať odvážne, no zároveň by mali zmierňovať negatívne dopady.
Slovenskí odborníci sa v priebehu roka zúčastňovali na aktivitách 140 výborov a pracovných skupín. Na jednotlivých fórach aktívne pôsobilo viac ako 100 delegácií na rôznych úrovniach z ústredných orgánov štátnej správy. 
Na Slovensku sme vytvorili Koordinačný výbor pre pôsobenie Slovenska v OECD, ktorý sa stal pracovným orgánom, zabezpečujúcim  na odbornej úrovni generálnych riaditeľov a riaditeľov príslušných rezortov vlády efektívnu medzirezortnú koordináciu a celkový riadiaci proces aktivít Slovenska na pôde OECD. Tento výbor vedie riaditeľ príslušného útvaru MZV SR. 
Uznaním vlády Slovenskej republiky bola oficiálna návšteva generálneho tajomníka OECD D. Johnstona na Slovensku, ktorá sa uskutočnila na pozvanie predsedu vlády SR M. Dzurindu v júni 2001. Počas tejto návštevy bol D. Johnston prijatý aj prezidentom SR R. Schusterom a predsedom NR SR J. Migašom a rokoval s viacerými členmi vlády SR. 

1.2.5. SVETOVÁ OBCHODNÁ ORGANIZÁCIA (WTO)
Rok 2001 sa niesol v znamení zvýšenej aktivity na pôde WTO. Okrem pravidelných aktivít v rámci jednotlivých orgánov WTO vrcholil prípravný proces IV. Ministerskej konferencie s cieľom otvorenia nového kola multilaterálnych obchodných rokovaní o liberalizácii obchodu. Druhou najvýznamnejšou aktivitou v roku 2001 pre SR bola Previerka obchodnej politiky SR.  Do praxe sa tieto aktivity na pôde WTO premietli veľkým nárastom rokovaní na rôznych úrovniach a fórach WTO, čo kládlo zvýšené nároky na zabezpečovanie účasti expertov. Záujmy SR v rámci týchto rokovaní kvalitne obhajovali a presadzovali delegácie expertov SR ako aj diplomati SM SR, pod vedením stálej predstaviteľky SR pri WTO.

IV. 	Ministerská konferencia WTO v Dohe 9.-13.11.2001 (Katar)
Zástupcovia 142 členských krajín Svetovej obchodnej organizácie (WTO) dňa 14. novembra v katarskej Dohe rozhodli, že sa začne nové kolo rokovaní o odstránení prekážok v obchode. Po šiestich dňoch formálnych a neformálnych stretnutí katarský minister obchodu Júsuf Kamál ohlásil spustenie deviateho kola, ktoré bude mať názov “Rozvojová agenda“ z Dohy. 
Slovenskú republiku na konferencii reprezentovala delegácia vedená štátnym tajomníkom MH SR Petrom Brňom, ktorý vo svojom vystúpení prezentoval podporu SR posilneniu WTO systému multilaterálnych pravidiel obchodu a ďalšej liberalizácii obchodu prostredníctvom otvorenia nového kola.  
Napriek tomu, že katarská deklarácia je len začiatkom nových rokovaní, ktoré budú trvať zrejme niekoľko rokov, ich naštartovanie je pozitívnou správou pre globálnu ekonomiku. Po útokoch na USA krajiny dokázali, že sú ochotné a schopné navzájom spolupracovať. 
Otvorenie nového kola obchodných rokovaní predstavuje pre SR ako členskú krajinu WTO záväzok jednak v ekonomicko-obchodnej a zároveň v politickej rovine aktívne pristúpiť k negociáciám v rámci širokej agendy stanovenej v Dohe. V rámci nového kola negociácií bude Slovenská republika presadzovať svoje obchodno-politické záujmy a v súlade s integračnými procesom do EÚ harmonizovať svoje negociačné pozície s pozíciami EÚ. Smerovanie pozícií SR v súlade s pozíciami EÚ nie je pre SR len otázkou prístupu na trh alebo chránenia citlivého sektoru, ale je to i otázka politická z hľadiska našej budúcnosti v procese približovania SR podmienkam EÚ. Pre SR bude dôležité, aby si vo WTO neskomplikovala svoj prístupový proces do EÚ tým, že prijme záväzky nad rámec záväzkov EÚ. Toto vyžaduje veľmi citlivý prístup pri zachovaní preferencií našich záujmov v obchodnom-politickom režime SR. V záujme uvedeného SR participuje veľmi aktívne na pôde WTO na rokovaniach k jednotlivým problematikám, pričom svoje stanoviská koordinuje s ČR, našim partnerom v rámci colnej únie a s EÚ a krajinami CEFTA. 
Nové rokovania by mali rozšíriť pravidlá obchodného systému do oblastí ako ochrana životného prostredia, kontrola hospodárskej súťaže, investície a vládne obstarávanie. Ďalej by mali prehĺbiť uvoľňovanie obchodu s agroproduktami, priemyselnými tovarmi, textilom a službami. Podľa Svetovej banky nové kolo rozhovorov spolu s potrebnými reformami môže do roku 2015 zvýšiť globálny príjem o 2,8 bilióna dolárov. 
Za nových členov WTO boli v Dohe prijaté Čína a Taiwan. Členom WTO sa tak po 15-ročnom prístupovom procese stala najväčšia krajina sveta, čo predpovedá monumentálnu zmenu vo svetovom obchodnom systéme. Vstupu Číny predchádzali komplikované pätnásťročné rokovania. Spoločne s Čínou do Svetovej obchodnej organizácie (WTO) vstúpil aj Taiwan - ako "oddelené colné územie" pod názvom Čínsky Tajpej. Taiwanu, ktorý Čína považuje len za svoju vzbúreneckú provinciu, bolo umožnené vstúpiť do WTO na základe dohody z roku 1992, podľa ktorej nevyhnutnou podmienkou jeho vstupu do WTO bol predchádzajúci vstup ČĽR.
Jedným z najväčších úspechov rokovaní v Dohe je dohoda o ochrane prístupu chudobných krajín k dodávkam liekov bez toho, aby boli napadnuteľné podľa pravidiel platných vo WTO. Dohoda čiastočne rieši tvrdý konflikt, ktorý súvisí s rastúcou nespokojnosťou rozvojových krajín s prístupom k liekom na také závažné choroby, ako je AIDS.

Prehľad obchodnej politiky SR vo WTO v dňoch 20-24. novembra 2001
V dňoch 21.-23. novembra 2001 sa v sídle WTO v Ženeve v Orgáne pre prehľady obchodných politík WTO (Trade Policy Review Body) uskutočnila obhajoba Prehľadu obchodnej politiky Slovenskej republiky za obdobie rokov 1995-2000. Zúčastnila sa jej delegácia SR, ktorá sa skladala zo zástupcov MZV SR, MH SR, MDPT SR, MF SR, MP SR, Úradu pre verejné obstarávanie SR, Colnej Správy SR, Protimonopolného úradu SR, Úradu priemyselného vlastníctva SR, EXIM banky, Národnej banky Slovenska. Delegáciu Slovenskej republiky viedol štátny tajomník MH SR P. Brňo. Previerka obchodnej politiky každej členskej krajiny patrí medzi najvýznamnejšie aktivity členskej krajiny na pôde WTO, nakoľko v komplexnej forme predstavuje dosiahnuté výsledky vo všetkých oblastiach ekonomiky a zároveň zobrazuje úroveň plnenia dohôd, ktoré zahŕňa Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie.
Uvedené podujatie malo za cieľ poukázať, ako liberalizácia obchodného režimu v súlade so záväzkami WTO prispela k zvýšeniu hospodárskej a obchodnej spolupráce. Súčasne ako otvorenosť ekonomiky SR podporila proces reštrukturalizácie hospodárstva SR za preverované obdobie a jej pripravenosť na vstup do EÚ.  
Vedúci delegácie prezentoval odpovede na viac ako 70 otázok členských krajín WTO, týkajúcich sa problematiky obchodnej politiky SR za hodnotené obdobie rokov 1995 – 2001. Výsledky Previerky zhodnotil predseda TPRB v záverečnom hodnotení, kde vyzdvihol najmä impozantný pokrok, ktorý dosiahla SR v procese transformácie ekonomiky od posledného prehľadu obchodnej politiky v roku 1995 (najmä v oblasti liberalizácie obchodu a investícií) a ktorá je v súčasnosti plne fungujúcou trhovou ekonomikou, čoraz viac integrovanou do svetovej ekonomiky, ocenil dosiahnutý pokrok v posilňovaní celkového inštitucionálneho a legislatívneho rámca, revitalizácii štrukturálnych reforiem a zväčšenie transparentnosti a otvorenie procesu privatizácie, zhodnotil významnú úlohu, ktorú v procese transformácie zohrali integračné ambície SR vo vzťahu k EÚ a jej snaha o vstup do EÚ v roku 2004 a podstatný pokrok v negociáciách v rámci prístupového procesu, a nakoniec vyzdvihol úlohu, ktorú SR zohráva v rámci WTO.   
 	Úspešný výsledok previerky obchodnej politiky SR je tak ocenením úsilia a výsledkov, ktoré SR v procese transformácie dosiahla tak nezávislými expertmi Sekretariátu WTO, ako aj členskými krajinami WTO a poskytuje podrobný obraz o celkovom obchodno-politickom režime SR. Prispieva tak k posilneniu prestíže a dôveryhodnosti, ako aj celkovému obrazu SR ako krajiny s fungujúcou trhovou ekonomikou, plne dodržiavajúcou svoje medzinárodné záväzky, rešpektujúcou medzinárodné pravidlá obchodu v rámci WTO, ktorá urobila obrovský pokrok ku svojej integrácii do svetovej ekonomiky a je plnohodnotným partnerom tak v rámci európskych, ako aj medzinárodných ekonomických a politických štruktúr.  

1.2.6. MEDZINÁRODNÝ MENOVÝ FOND/SVETOVÁ BANKA 
V roku 2001 pokračovala úzka spolupráca medzi SR a Svetovou bankou (SB) v oblasti podpory pri implementácii a financovaní štrukturálnych reforiem. SB vo februári 2001 schválila “Country Assistance Strategy“ (CAS) pre SR. CAS ako integrovaná stratégia skupiny Svetovej banky, ktorú realizuje SB v úzkej spolupráci s MMF, predpokladá zo strany SB finančnú podporu  a poskytovanie poradenstva pri dokončení transformačných reforiem, posilnenia úrovne inštitucionálneho riadenia, zlepšenia sociálnej zabezpečenosti obyvateľstva, ako aj podporu SR pre dosiahnutie vyspelých environmentálnych štandardov. Schválená februárová CAS predpokladá poskytnutie úverov pre SR v období rokov 2001-2003 až do výšky 415 mil. USD, s opciou možného zvýšenia až na úroveň 765 mil.USD. 
SB v súlade s prijatou CAS následne v septembri 2001 schválila poskytnutie dlhodobej pôžičky EFSAL pre SR (Enterprise and Financial Sector Adjustment Loan) zameranú na podporu prefinancovania nákladov reformy finančného sektora a podporu podnikateľského prostredia vo výške 200 mil. EUR. Na implementácii pôžičky EFSAL ako súčasti CAS sa takisto podieľajú ďalší poskytovatelia a medzinárodné organizácie, najmä MMF, Európska únia (v rámci programu PHARE) a fondy DIFID a USAID.
Pre účely úspešnej implementácie pôžičiek a projektov financovaných v rámci CAS otvorila SB v roku 2001 priame zastúpenie v Bratislave. 
Konzultácie s Medzinárodným menovým fondom (MMF) sa v tomto roku okrem monitoringu celkového makroekonomického rámca zameriavali hlavne na implementáciu potrebných štrukturálnych reforiem. V marci 2001 vláda SR schválila Vyhlásenie o hospodárskej politike pre účely Staff Monitored Program MMF, ktorým sa zaviazala dodržiavať koherentnú ekonomickú politiku postavenú predovšetkým na trvalo udržateľnom ekonomickom raste. Vláda SR sa týmto Vyhlásením zaviazala dodržiavať ekonomický program, ktorý je postavený na stabilnej fiškálnej politike štátu, efektívnejšom daňovom systéme, posilnení finančnej disciplíny, reforme zdravotníctva, dôchodkového systému, dopravného a vzdelávacieho sektora a efektívnejšej sociálnej politike. Zároveň sa vláda SR zaviazala dokončiť reformu a ozdravenie finančného sektora, posilniť bankový dohľad a pokračovať v privatizácii monopolných štátnych spoločností, pričom súhlasila s monitorovaním týchto záväzkov Medzinárodným menovým fondom. MMF v dokumente Predbežné závery misie MMF na zhodnotenie tzv. Staff-Monitored Program zverejnenom v novembri 2001, konštatoval napĺňanie prijatých záväzkov vlády SR, pričom celkovo vyjadril spokojnosť s dosiahnutým stupňom implementácie reforiem. 
MMF uvedomujúc si potrebu priameho stáleho kontaktu s vládnymi inštitúciami v SR koncom roka 2001 obnovil činnosť Kancelárie stáleho predstaviteľa MMF v Bratislave. 

1.4. Zahraničná pomoc a aktívna rozvojová spolupráca

V marci bol vládou SR schválený materiál “Mechanizmus poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA)“, na základe ktorého bola vypracovaná štatistická správa o ODA poskytnutej SR v rokoch 1999 a 2000, zároveň bol pripravený návrh rozpočtu na Národný program ODA na rok 2002. Pripravuje sa vytvorenie Koordinačného výboru ako poradného orgánu ministra pre poskytovanie ODA.
V spolupráci s Kanadskou medzinárodnou rozvojovou agentúrou (CIDA) sa pripravuje program ODACE (ODA for Central Europe), ktorý bude formou spoločného poskytovania ODA Kanadou a SR pre vybrané rozvojové krajiny.
Ťažiskom japonskej pomoci aj v roku 2001 boli školenia a stáže pokrývajúce širokú paletu účastníkov z verejného i súkromného sektora. Tieto aktivity zastrešuje Japan International Cooperation Agency (JICA). V roku 2001 sa týchto aktivít zúčastnili vzhľadom na zameranie kurzov predovšetkým zástupcovia MH SR, MPSVR SR, MŽP SR, MF SR, MZ SR, MZV SR a súkromného sektora (z oblasti podnikania, techniky, rozvoja technológií, životného prostredia). V roku 2001 JICA pokračovala v implementácii rozvojových štúdií, projektov technickej spolupráce, vysielaní japonských expertov do SR, ako aj v príprave na financovanie a realizáciu návrhov projektov predložených v tomto roku (v spolupráci so Slovenským vodohospodárskym podnikom - Hydromeliorácie, Slovenskou správou jaskýň, Slovenským centrom produktivity, Výskumným centrom Tatranského národného parku, Slovenskou agentúrou pre životné prostredie).  
      Kórejská pomoc je realizovaná prostredníctvom Korean International Cooperation Agency (KOICA). Táto pomoc sa zameriava, podobne ako v prípade Japonska, na školenia a odborné stáže pre pracovníkov verejných aj súkromných inštitúcií SR. V porovnaní s Japonskom je objem kórejskej pomoci menší. V roku 2001 sa na školeniach a seminároch v Južnej Kórei zúčastnili zástupcovia MF SR a MH SR.
      Švajčiarska pomoc sa realizuje na základe Dohody medzi vládou SR a vládou Švajčiarskej konfederácie o poskytnutí finančnej pomoci z roku 1993 s cieľom podporiť prechod SR na trhovú ekonomiku a zmierniť ekonomické a sociálne dôsledky počas transformačného procesu v SR. V roku 2001 bola platnosť Dohody predĺžená na obdobie ďalších dvoch rokov (do r. 2003). V roku 1993 bolo pre SR schválených 30 mil. CHF. V súčasnosti je k dispozícii ešte cca 7,7 mil. CHF. Za účelom dočerpania zostávajúcej finančnej čiastky boli v tomto roku švajčiarskej strane predložené na posúdenie dva návrhy projektov z oblasti životného prostredia. 

1.5. Aktivity Slovenskej republiky v regionálnych zoskupeniach

1.5.1. VIŠEGRÁDSKA SPOLUPRÁCA (V4)
Rok 2001 znamenal pre višegrádsku spoluprácu ďalšie zintenzívnenie jej činnosti. 
Výsledky stretnutí prezidentov a predsedov vlád potvrdili vstup krajín V4 do EÚ ako ich najvýznamnejšiu zahranično-politickú prioritu. Oficiálne stretnutie predsedov vlád višegrádskych krajín 31. mája 2001 v Krakove na záver poľského predsedníctva jednoznačne potvrdilo podporu politiky otvorených dverí NATO a rovnako podporu ambíciám SR na členstvo v Aliancii. Prioritou višegrádskej spolupráce v r. 2001 bola naďalej integrácia krajín V4 do EÚ. Krajiny V4 zároveň pokračovali v posilňovaní štruktúr stredoeurópskeho regiónu.
V priebehu roka sa uskutočnili aj ďalšie stretnutia na úrovni štátnych tajomníkov MZV, národných koordinátorov a expertov. Cieľom týchto stretnutí boli otázky európskej integrácie, spolupráce V4 s ostatnými krajinami v regióne SVE, spolupráca s krajinami EÚ - skupinou krajín Beneluxu a Rakúskom, budovanie budúcej vonkajšej hranice EÚ, program maďarského predsedníctva a ďalšie. Stretnutia ako hlavnú zahranično-politickú prioritu krajín V4 potvrdili,  podľa možnosti, spoločný vstup krajín V4 do EÚ. Predstavitelia ČR, PR a MR opakovane vyjadrili plnú podporu pozvaniu SR do NATO počas nadchádzajúceho summitu Aliancie v Prahe. Summit predsedov vlád krajín V4 a Beneluxu 5. decembra 2001 sa zaoberal predovšetkým otázkami budúcnosti EÚ a vyslal dôležitý signál o budúcej spolupráci týchto dvoch skupín krajín pred zasadnutím Európskej rady v Laekene.
Pozitívne možno hodnotiť činnosť Medzinárodného višegrádskeho fondu (MVF), ktorý v r. 2001 pokračoval v úspešnom rozvoji svojej činnosti a ako jediná inštitucionálna forma višegrádskej spolupráce poskytoval finančné prostriedky na realizáciu spoločných aktivít krajín V4 v oblasti kultúry, školstva, vedy, mládeže a cezhraničnej spolupráce.

1.5.2. STREDOEURÓPSKA DOHODA O VOĽNOM OBCHODE (CEFTA)
Predsedajúcou krajinou CEFTA v roku 2001 bolo Rumunsko. V roku 2001 sa uskutočnili viaceré stretnutia predstaviteľov krajín CEFTA na rôznych úrovniach, počínajúc stretnutiami štátnych tajomníkov ministerstiev hospodárstva a poľnohospodárstva, rokovanie ministrov poľnohospodárstva, zasadnutie Spoločného výboru CEFTA, až po summit predsedov vlád krajín CEFTA. Počas summitu, ktorý sa uskutočnil v Bukurešti dňa 16. novembra 2001, bol podpísaný Doplnkový protokol č. 10 k CEFTA (liberalizácia obchodu s poľnohospodárskymi komoditami medzi SR a ČR na jednej strane a MR na strane druhej), ako aj Doplnkový protokol č. 11 k CEFTA, ktorý upravuje pravidlá pôvodu tovaru. V roku 2002  predsedníctvo Spoločného výboru CEFTA prevezme SR a zorganizuje summit predsedov vlád krajín CEFTA, riadne zasadnutie Spoločného výboru CEFTA, rokovanie ministrov poľnohospodárstva, rokovania štátnych tajomníkov a ďalšie.
SR naďalej podporuje prezentáciu CEFTA ako geopolitického celku i ako regionálneho združenia ekonomického charakteru. SR oceňuje predovšetkým pozitívny vplyv CEFTA na rozvoj obchodu medzi členskými krajinami a na zvýšenie úrovne hospodárskej spolupráce v rámci CEFTA.
Z politického hľadiska SR považuje výmenu vzájomných informácií a skúseností z prístupového procesu krajín CEFTA do Európskej únie za jeden z aspektov existencie CEFTA.  SR naďalej podporuje vzájomnú spoluprácu v oblasti rozvoja CEFTA a podporuje vstup nečlenských krajín do CEFTA po splnení prístupových podmienok. Zároveň SR podporuje snahu členských krajín CEFTA o koordináciu postupu v rámci rokovania WTO. Naďalej bude pokračovať v rokovaniach smerujúcich k liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu.

1.5.3. STREDOEURÓPSKA INICIATÍVA (SEI)
SR považuje SEI za dôležité medzinárodné fórum, ktoré podporuje stabilitu a bezpečnosť v Európe a napomáha rozvíjaniu a obohacovaniu spolupráce medzi členskými štátmi na bilaterálnej i multilaterálnej úrovni. SR chce využiť aj členstvo v SEI na dosiahnutie svojej hlavnej zahranično-politickej priority, ktorou je plnohodnotné členstvo v Európskej únii a zapojenie do euroatlantických štruktúr. SR má pretrvávajúci záujem o pragmatickú spoluprácu v rámci SEI, predovšetkým v hospodárskej oblasti, so špecifickým dôrazom na využitie potenciálu Paktu stability v obnove regiónu po kríze v Kosove a v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu.
SR kládla dôraz na aktivity v pracovných skupinách pre kultúru (predsedá SR) a pre boj s organizovaným zločinom (SR spolupredsedá s Talianskom) a pred summitom v Terste sa zasadila za rozšírenie záberu o boj s terorizmom. SR podporila vytvorenie novej pracovnej skupiny SEI “pre cezhraničnú a regionálnu spoluprácu“ a schválila príspevok SR do Kooperačného fondu SEI vo výške 15.000 EUR. SR mala svoje zastúpenie aj na sprievodných akciách summitu SEI v Terste - na Ekonomickom fóre a Mládežníckom fóre.

1.5.4. ČIERNOMORSKÁ HOSPODÁRSKA SPOLUPRÁCA (ČMHS)
Cieľom ČMHS je aktívne využívanie zdrojov zúčastnených krajín v záujme zvyšovania ich prosperity a životnej úrovne, ich integrácia do svetovej ekonomiky na princípoch trhového hospodárstva.
V súčasnosti má v ČMHS Slovenská republika štatút pozorovateľa. SR svojou účasťou v tejto štruktúre preukazuje záujem o spoluprácu s krajinami priestoru Čierneho mora, s ktorým je spojená vodnou cestou. Súčasne sa pôsobením v ČMHS vytvára možnosť získavať bezprostredné informácie o Čiernomorskom regióne prostredníctvom kontaktov s poslancami Parlamentného zhromaždenia ČMHS a NR SR.
Na zasadnutí ministrov zahraničných vecí ČMHS, ktoré sa konalo v Antalii (Turecko) v dňoch 25. - 27. októbra  2001,  bol SR predĺžený štatút pozorovateľa.

1.5.5. DUNAJSKÁ KOMISIA (DK)
Experti zo SR  sa pravidelne zúčastňovali a aktívne participovali na všetkých významných zasadnutiach DK. Delegáciu SR na 59. zasadnutí v apríli  viedol predstaviteľ SR v DK J.  Hauser. 
Vláda na rokovaní v máji 2001 schválila zmenu na poste predstaviteľa SR v DK. Po odchode J. Hausera bol menovaný GR SMPK J. Varšo.
V októbri 2001 sa uskutočnila porada právnych expertov, kde sa rokovalo o statuse pozorovateľa pre Českú republiku a Holandské kráľovstvo v DK. 
V roku 2001 pokračoval projekt vyčistenia plavebnej dráhy na juhoslovanskom úseku Dunaja, pričom v Projektovom výbore aktívne pracuje na mieste zástupcu riaditeľa zástupca SR Ing. Holčík. K novembru 2001 sa napriek administratívnym ťažkostiam podarilo obnoviť zo strany juhoslovanských orgánov obmedzenú  plavebnú dráhu.

1.5.6. CEZHRANIČNÁ SPOLUPRÁCA
V oblasti vytvárania legislatívnych podmienok pre ďalší rozvoj cezhraničnej spolupráce bol  v  apríli 2001 realizovaný ďalší krok podpísaním medzivládnej dohody o cezhraničnej spolupráci s Maďarskou republikou. 
Významným prínosom pre vykonávanie dohôd o cezhraničnej spolupráci a dosiahnutie kompatibility so susednými krajinami  je naštartovanie reformy verejnej správy, decentralizácia a postupné zvyšovanie kompetencií samosprávnych orgánov. 
V r. 2001 pokračovali rokovania o podpísaní medzivládnej dohody o cezhraničnej spolupráci s Rakúskom a o vytvorení medzivládnych komisií pre cezhraničnú spoluprácu s Českou republikou, s Maďarskom a Ukrajinou.  
Na základe medzivládnej dohody o cezhraničnej spolupráci s Poľskou republikou, podpísanej už v r.1994, pracuje od roku 1996 Slovensko-poľská medzivládna komisia pre cezhraničnú spoluprácu. V rámci VI. zasadnutia komisie, ktoré sa konalo v máji 2001 v Jasnej pod Chopkom, boli zhodnotené výsledky celoročných aktivít 11 stálych pracovných skupín a dohodnuté hlavné smery práce na nasledujúce obdobie, zamerané na riešenie aktuálnych problémov v oblasti regionálneho rozvoja, územného plánovania, hraničných priechodov a infraštruktúry, ochrany životného prostredia, hospodárskej spolupráce, spolupráce v oblasti kultúry a vzdelávania, v oblasti práce a sociálnej politiky, zdravotníctva a v oblasti spolupráce v prípade prírodných katastrôf, živelných pohrôm a  havárií.  
Zaktivizovali sa vzťahy s Rakúskou republikou vytvorením Spoločnej slovensko-rakúskej pracovnej skupiny pre cezhraničnú spoluprácu v oblasti infraštruktúry, ktorej náplňou je riešenie aktuálnych problémov v oblasti cestnej, železničnej, leteckej a lodnej infraštruktúry, hraničných priechodov a rozvoja cestovného a turistického ruchu. Do prevádzky bol uvedený hraničný priechod medzi Záhorskou Vsou a Angernom. V súlade s integračnými ambíciami SR bol na základe rokovaní predsedov vlád termín dobudovania diaľničného prepojenia medzi Bratislavou a Viedňou naplánovaný na rok 2006, s prípadným odovzdaním do užívania v roku 2005. Pripravili sa aj zmeny v poskytovaní osobnej a nákladnej železničnej dopravy medzi Bratislavou a Viedňou s platnosťou od roku 2002. 
Uskutočnila sa Medzinárodná konferencia RE o slovensko-rakúskej cezhraničnej spolupráci, ktorej cieľom bolo zhodnotenie doterajšej vzájomnej spolupráce, ako aj načrtnutie jej ďalšieho rozvoja. Konferencia odporučila aj uzatvorenie medzivládnej dohody o cezhraničnej spolupráci medzi Slovenskom a  Rakúskom a vytvorenie slovensko-rakúskej medzivládnej komisie pre cezhraničnú spoluprácu.  
V rámci trilaterálnej regionálnej spolupráce (SR-Rakúsko-Maďarsko) kládla SR značný dôraz predovšetkým na realizáciu konkrétnych trojstranných projektov s cieľom posilnenia vzájomných vzťahov v regióne. Pre rok 2001 bolo zo štátneho rozpočtu SR financovaných 10 projektov z oblasti kultúry, školstva, životného prostredia, jadrovej bezpečnosti, sociálnych vecí a regionálneho rozvoja, na ktorých participovali maďarskí a rakúski partneri. S podporou samosprávnych orgánov sa zaktivizovali prípravné práce na vytvorení euroregiónu v trojuholníku Bratislava - Viedeň - Györ. Trojstranná spolupráca sa posilnila predovšetkým v oblasti vnútornej bezpečnosti a kultúry vytvorením nových pracovných skupín. Všetky tri krajiny zahájili spoluprácu na spoločnom regionálnom projekte JORDES so zameraním do širokého spektra vzájomných vzťahov.

1.5.7. EUROREGIÓNY
Výrazné oživenie záujmu o cezhraničnú spoluprácu, ktoré nastalo po voľbách 1998, sa prejavilo vznikom euroregiónov po celej dĺžke hraníc.
Ku Karpatskému Euroregiónu, Euroregiónu Tatry, Euroregiónu Beskydy, Euroregiónu Pomoravie, Euroregiónu Bíle-Biele Karpaty, Euroregiónu Dunaj-Ipeľ-Váh, Ipeľskému Euroregiónu a Euroregiónu Neogradiensis, Euroregiónu Slaná Rimava, Euroregiónu Košice- Miškolc a Euroregiónu Podunajský trojspolok, pribudol v roku 2001 na slovensko-maďarskej hranici Euroregión Kras. 
Podpora vlády SR cezhraničnej spolupráci euroregiónov sa začiatkom r. 2001 prejavila aj konkrétnou pomocou: poskytnutím jednorázovej finančnej dotácie na zariadenie sekretariátov všetkých jestvujúcich euroregiónov a ich vybavenie výpočtovou technikou.
V októbri 2001 bol vládou SR schválený Návrh systému podpory euroregionálnych aktivít na rok 2002, na projekty z oblasti ľudských zdrojov, prípravu euroregionálnych plánovacích a rozvojových štúdií, koncepcií a stratégií, prípravu podkladových dokumentov pre veľké investičné projekty z programu PHARE CBC, na rozvoj cestovného ruchu, prácu s verejnosťou v euroregiónoch a podporu tvorby a realizáciu kultúrnej a spoločenskej prezentácie. 

1.6. Odzbrojenie a kontrola zbrojenia

Zahraničnú politiku v oblasti odzbrojenia a kontroly zbrojenia vykonáva SR hlavne prostredníctvom multilaterálnych fór (OSN - 1. výbor, Komisia OSN pre odzbrojenie, Konferencia o odzbrojení a viaceré samostatné rokovacie a implementačné orgány odzbrojovacích zmlúv a kontrolných režimov, ktorých je SR zmluvnou stranou alebo členom, predovšetkým vo vzťahu k Zmluve o nešírení jadrových zbraní - NPT (MAAE, Skupina jadrových dodávateľov - NSG, Zanggerov výbor),  režimu kontroly exportu balistických rakiet - MTCR, Dohovoru o zákaze biologických a toxínových zbraní - BTWC, Dohovoru o zákaze chemických zbraní - CWC (OPCW, Austrálska skupina), Zmluve o všeobecnom zákaze jadrových skúšok - CTBT (Prípravná komisia CTBTO) Ottawskému dohovoru k zákazu protipechotných mín, Dohovoru o zákaze niektorých konvenčných zbraní - CCW a Wassenaarskemu  usporiadaniu - WA). 
Rokovania Konferencie o odzbrojení (KO) v roku 2001 v trvaní 24 týždňov sa uskutočnili v 3 kolách. Východiskový stav na začiatku roka bol poznačený pretrvávajúcou krízou KO, keď sa v predchádzajúcich dvoch rokoch nepodarilo prijať program práce (PP) a tým začať substantívne rokovania. Tradičný rozpor pokračoval najmä v názoroch na riešenie otázok jadrového odzbrojenia (JO) a zabránenia pretekov v zbrojení v kozme (PAROS). Absentujúci konsenzus k PP zabránil aj otvoreniu rokovaní o nediskriminačnej, multilaterálnej a efektívne verifikovateľnej zmluve zakazujúcej výrobu štiepnych materiálov pre zbrane a iné jadrové výbušné zariadenia (FMCT), ktorá bezosporu patrí k prioritám SR. Azda jediným hmatateľným výsledkom práce KO v tomto roku bolo ustanovenie funkcií troch osobitných koordinátorov pre otázky: prehodnotenia agendy KO, rozšírenia KO a pre zlepšené a efektívne fungovanie KO. Osobitní koordinátori v závere zasadnutí podali KO správy o výsledkoch konzultácií a odporučili ustanovenie týchto funkcií aj v roku 2002. Neboli však schopní nájsť konsenzus k riešeniu substantívnych otázok spojených s ich jednotlivými mandátmi.
Pôsobenie delegácie SR, podobne ako mnohých iných, bolo poznačené celkovou situáciou v KO. Z tohto dôvodu ani SP SR pri OSN v Ženeve nevystúpil v tomto roku so všeobecným prejavom. SR si však štandardne plnila svoje povinnosti vyplývajúce z členstva v KO. V oblasti koordinácie zahraničnej politiky SR s EÚ pokračoval pravidelný dialóg na platforme EÚ-AK.
V rámci práce Výboru Valného zhromaždenia OSN pre odzbrojenie a medzinárodnú bezpečnosť (1.výbor) SR svoje postoje v rámci prijímania rezolúcii tohto výboru, vychádzajúc z priorít svojej zahraničnej politiky, úzko koordinovala s pozíciami EÚ a krajín NATO, berúc na zreteľ špecifiká stanovísk USA k niektorým otázkam, kde SR prednostne podporuje väčšinové stanovisko EÚ.
Komisia OSN pre odzbrojenie sa v roku 2001 zaoberala predovšetkým otázkou destabilizujúceho hromadenia ručných a ľahkých zbraní, s nádejou na pokrok v práci Komisie. SR na rokovaniach vystupovala v zmysle stanovísk uvedených pri jednotlivých problémových okruhoch.
SR v roku 2000 požiadala o členstvo v Rade nadácie (RN) Ženevského centra pre bezpečnostnú politiku (GCSP). Po odstránení procedurálnych prekážok bola SR prijatá a na zasadnutí RN GCSP dňa 14.6.2001 sa zúčastnila ako jej člen. Štatutárnym zástupcom SR v RN GCSP bol SP SR pri OSN v Ženeve vv. K. Petőcz.

1.6.1. OBLASŤ ZBRANÍ HROMADNÉHO NIČENIA
Delegácia SR počas roku 2001 komunikovala s tzv. Dočasným technickým sekretariátom Prípravnej komisie Organizácie pre všeobecný zákaz jadrových skúšok (PrepCom CTBTO). Uplatňovanie vybraných priorít zahraničnej politiky (integrácia do EÚ resp. NATO) sa uskutočňovalo predovšetkým prostredníctvom koordinácie spoločných stanovísk a pozícií delegácie SR s krajinami Európskej únie na všetkých plenárnych (PrepCom) a pracovných zasadnutiach (WGA a WGB).
Dôležitou udalosťou ovplyvňujúcou budúci vývoj Prípravnej komisie budúcej organizácie CTBTO bolo vyhlásenie delegácie USA počas 15. zasadnutia PrepCom v auguste, v ktorom bol potvrdený doterajší postoj vlády USA v otázke ratifikácie zmluvy CTBT - neratifikovať zmluvu CTBT a nepodporovať aktivity súvisiace s tzv. inšpekciami v mieste (OSI). Aby vstúpila Zmluva do platnosti, je potrebných ešte stále 13 ratifikácií štátov ako India, Pakistan a KĽDR (tieto však musia zmluvu najskôr podpísať), ale aj USA a Číny.
Stanovisko delegácie USA ostalo nezmenené aj počas 2. konferencie CTBT, ktorá sa uskutočnila na základe článku XIV. v dňoch 11.-13.11.2001 v New Yorku. Podľa uvedeného článku vstúpi Zmluva do platnosti 180 dní po uložení ratifikačných listín všetkých štátov uvedených v prílohe 2 (sú to štáty, ktoré boli v čase vypracovania Zmluvy členmi Konferencie o odzbrojení a vlastnili nukleárne zariadenia).
Ďalšou otázkou, ktorá tvorila predmet sporu v PrepCome CTBTO počas celého roka 2001, bola otázka schválenia novej škály príspevkov do rozpočtu PrepCom CTBTO vyplývajúcej z novej škály príspevkov do rozpočtu OSN. Nárast pomernej časti pripadajúcej SR bol o 0,008% (t.j. okolo 8.000,- USD). Rozpočet spolu s novou škálou príspevkov bol nakoniec počas predĺženého 16. zasadnutia Prípravnej komisie schválený.
Pomerne rozsiahle aktivity SR týkajúce sa zabezpečovania jej účasti v PrepCome CTBTO v roku 2001 je možné hodnotiť ako mimoriadne úspešné. Medzi najdôležitejšie patrili najmä – realizácia technického experimentu OSI (inšpekcia na mieste), ktorý sa uskutočnil v dňoch 26.9.2001 – 12.10.2001 na území Slovenska. Podľa vyjadrení pracovníkov PTS je už teraz možné považovať výsledky experimentu za veľmi dôležitý prínos do práce súvisiacej so zavádzaním verifikačného systému budúcej CTBTO. 
Významným úspechom v rámci multilatrálnej diplomacie SR v oblasti kontroly zbrojenia a odzbrojenia bolo obsadenie funkcie viceprezidenta konferencie CTBT na uľahčenie jej vstupu do platnosti, ktorá sa uskutočnila v New Yorku v dňoch 11.-13.11.2001. Napriek zložitej medzinárodnej situácii po teroristických útokoch na USA sa v náhradnom termíne uskutočnila Konferencia štátov podľa článku 14. Z pohľadu SR, ktorá zastávala na konferencii funkciu jedného z piatich viceprezidentov (spolu s Rakúskom, Peru, Južnou Kóreou a Juhoafrickou republikou), je dôležitým výsledkom jej uskutočnenie a prijatie záverečnej deklarácie zdôrazňujúcej záujem všetkých prítomných štátov na čo najskoršom vstupe zmluvy CTBT do platnosti.
Uskutočnenie oficiálnej návštevy výkonného tajomníka PrepCom CTBTO Dr. W. Hoffmanna v Bratislave v dňoch 10. a 11.12.2001 potvrdzuje dobré vzťahy a pretrvávajúci záujem na ďalšej spolupráci SR na najvyššej úrovni. 
Odpoveďou účastníkov Generálnej konferencie Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) na septembrové teroristické útoky v USA bolo zaradenie bodu Ochrana proti jadrovému terorizmu na ďalšie rokovania Rady Guvernérov (RG), v ktorom sa budú prerokovávať nové otázky o predchádzaní odcudzenia nukleárnych zbraní a rádioaktívneho materiálu, nadobudnutí jadrového materiálu za účelom výroby jadrových zbraní a  možnosťami predchádzania násilných činov za účelom rádioaktívneho ohrozenia obyvateľstva. V tejto súvislosti naplno vyznievajú politické otázky globálneho významu, medzi ktoré patrí plnenie rezolúcií BR OSN týkajúcich sa Iraku, dodržiavanie Záruk KĽDR na základe Dohody o nešírení jadrových zbraní (NPT) a pristúpenie posledných štyroch krajín (Izrael, Kuba, India a Pakistan) k NPT.
Na 45. GK MAAE sa hlasovaním rozhodlo o nesúhlase s opätovným zavedením hlasovacieho práva pre Irak. Ďalej sa plénum zaoberalo citlivou otázkou nukleárnej hrozby Izraela v regióne. 
SR podpísala novú Dohodu s MAAE pre aplikovanie systému Záruk v súvislosti so Zmluvou o nešírení jadrových zbraní a dodatkového protokolu k tejto dohode. SR vysoko vyzdvihuje spoluprácu s Agentúrou pri projekte zameranom na zvyšovanie jadrovej bezpečnosti našej JE V1 v Jaslovských Bohuniciach, ako aj pri ďalších projektoch technickej spolupráce.
SR sa v súlade s cieľmi Dohovoru o zákaze chemických zbraní (CWC) usiluje o včasné a úplné uplatňovanie jeho zásad v domácich podmienkach, v bilaterálnych vzťahoch s jednotlivými členskými krajinami a v spolupráci s Technickým sekretariátom Organizácie pre zákaz chemických zbraní (OPCW).
Najdôležitejšími aktivitami boli 6. konferencia členských štátov CWC, ktorá prebiehala v dňoch 14.-19.5.2001 v Haagu, rokovania Výkonnej rady OPCW v dňoch 11.-13.5.2001. V regionálnej skupine národných orgánov krajín SVE (EEG) SR prezentovala návrh na organizovanie pravidelných stretnutí národných orgánov EEG, ktorý bol akceptovaný. Na záver stretnutia bol tento návrh prezentovaný TS OPCW na Konferencii členských štátov ako jeden zo záverov z rokovania národných orgánov EEG. 
Dôležitou súčasťou ďalšej spolupráce bola v r.2001 príprava a podpis bilaterálnej dohody medzi OPCW a SR o výsadách a imunitách.
Aj v roku 2001 SR naďalej podporovala predovšetkým v spolupráci s krajinami EÚ a AK multilaterálnu formu rokovaní, s cieľom dosiahnutia všeobecne prijateľného a prospešného výsledku pri zapojení všetkých krajín (prijatie protokolu a vytvorenie verifikačného mechanizmu na kontrolu dohovoru o biologických zbraniach a tým posilnenia BWC). V dňoch 19.11.-7.12.2001 sa v Ženeve uskutočnila 5. Hodnotiaca konferencia. Z dôvodu nedosiahnutia konsenzu v otázke prijatia protokolu na posilnenie dohovoru (blokovanie zo strany USA) bola po 3 týždňoch rokovaní odročená a bude pokračovať v novembri roku 2002.

1.6.2. OBLASŤ KONVENČNÝCH ZBRANÍ
V roku 2001 naplno prebiehali aktivity v rámci Dohovoru o zákaze použitia, skladovania, výroby a transferu protipechotných mín (PPM) a o ich zničení, známeho aj ako Ottawský dohovor (OD). SR pokračovala vo funkcii spravodajcu Stáleho výboru expertov pre ničenie zásob PPM, jedného z pôvodných piatich stálych výborov, až  do Druhej konferencie zmluvných strán Ottawského dohovoru (SMSP). Z titulu funkcie spolupredsedu Stáleho výboru pre ničenie zásob PPM (SC SD) SR pripravila a predsedala (spolu s Malajziou) medzisesionálnym zasadnutiam SC SD, ktoré sa uskutočnili 7.12.2000 a 10.5.2001 v Ženeve. SR zavŕšila svoje funkčné obdobie v rámci SC SD na Tretej konferencii OD, ktorá sa konala 18. – 21.9.2001 v nikaragujskej Manague, kde bola zároveň zvolená za podpredsedu konferencie. Dvojročné pôsobenie SR v tejto funkcii prispelo k jej výraznej profilácii a potvrdení zvučného mena na medzinárodnej scéne v oblasti PPM. 
V roku 2001 sa SR pri vývoze zbraní riadila medzinárodnými záväzkami. Základnou prioritou v rámci týchto záväzkov sú obmedzenia zavedené BR OSN a EÚ (Kódex EÚ o vývoze konvenčných zbraní ).
Existujúci licenčný systém SR pre oblasť kontroly obchodovania s vojenským materiálom, vytvorený na základe zákona č. 179/1998 Zb. z. o obchodovaní s vojenským materiálom, bol aj v roku 2001 zárukou zodpovedného správania sa SR pri vývoze konvenčných zbraní.
SR v rámci budovania dôvery medzi štátmi považuje transparentnosť v oblasti zbrojenia za jeden z najvýznamnejších nástrojov, preto aj v roku 2001 poskytla údaje o importe/exporte konvenčných zbraní, ako aj o výzbroji Armády SR do Registra OSN pre konvenčné zbrane a do registra OBSE. 
Problematika ručných a ľahkých zbraní (RLZ) bola aj v priebehu roka 2001 predmetom záujmu mnohých medzinárodných organizácií a zoskupení (OSN, EÚ, OBSE, NATO - EAPC, Wassenaarskom usporiadaní /WA/ ). Iniciatívne sa v tejto problematike angažujú aj mimovládne organizácie a výskumné inštitúcie (napr. Saferworld, NISAT, BASIC a pod.).
SR v roku 2001 vo svojej pozícii prezentovanej na príslušných fórach vyjadrovala podporu akciám OSN, EÚ, OBSE, NATO a WA a bola otvorená všetkým pozitívnym iniciatívam na národnej aj medzinárodnej úrovni, ako aj spolupráci s mimovládnymi organizáciami.  
SR sa v r.2001 pripravovala na 2.Hodnotiacu konferenciu Dohovoru o určitých druhoch konvenčných zbraní (CCW) (11.-21.12.2001) ako na prelom v oblasti určitého druhu konvenčných zbraní s nadmerne zraňujúcim účinkom (všetky druhy mín a nevybuchnuté pozostatky munície po vojnových konfliktoch ). SR bola zvolená za podpredsedu konferencie a je  spoluautorom návrhu nového protokolu mín, iných ako protipechotných.
10.12.2001 sa uskutočnila 3. výročná konferencia novelizovaného protokolu 2 k CCW. Touto konferenciou ukončila SR svoj predsednícky mandát vedúci SM OSN v Ženeve vv. Petocz (SR v období december 2000 - december 2001 zastávala post predsedu 2. hodnotiacej konferencie Protokolu o protipechotných mínach v rámci CCW).

1.6.3. REŽIMY KONTROLY EXPORTU
Základným cieľom Wassenaarskeho usporiadania (WA) je dobrovoľné uplatňovanie politiky kontroly exportu spôsobom, aby sa predišlo tzv. destabilizujúcemu hromadeniu zbraní zo strany niektorých vlád alebo zoskupení, ktoré pri obstarávaní týchto citlivých položiek dokážu využiť medzery jednotlivých krajín pri kontrole exportu.
Na októbrovom zasadnutí WA GWG novootvorenou otázkou, ku ktorej sa vyjadrili delegácie takmer jednohlasne, bol návrh na úpravu Základných princípov WA, do ktorého by mal byť vložený text explicitne potvrdzujúci zameranie usporiadania aj proti terorizmu (Slovensko uvedený návrh jednoznačne podporilo).
SR sa v priebehu roka 2001 na pôde WA zúčastňovala rokovaní, týkajúcich sa napr. rozšírenia transparentnosti v oblasti zbraní vrátane malých a ľahkých zbraní; uplatňovania kontroly zachytenia každého druhu tovaru do krajín, ktoré sú z pohľadu možnej destabilizácie mimoriadne citlivé (tzv. opatrenie catch-all); zavedenia kontroly nehmotných transferov (Intangible Technology Transfers) a tzv. sprostredkovateľské aktivity v obchode so zbraňami. Najviac presadzovanou otázkou zostáva aj naďalej rozšírenie transparentnosti v oblasti konvenčných zbraní, vrátane tzv. malých a ľahkých zbraní, pričom odmietavo sa vyjadruje najmä delegácia RF, ktorá predložené návrhy na rozšírenie kategórií zbraní nepovažuje za relevantné pre ciele WA. Delegácia SR tiež vyjadrila podporu spoločnému návrhu EÚ týkajúcemu sa uplatňovaniu pravidla “catch-all“ v rámci vnútroštátneho procesu udeľovania licencií (naviac potvrdila zaradenie tohoto pravidla aj do svojej budúcej legislatívy).
Delegácia Slovenska uviedla na zasadnutiach niektoré upresňujúce údaje o dvoch konkrétnych prípadoch popisujúcich zastavenie nelegálnej proliferácie zbraní do vyššie uvedených oblastí. Zároveň však bolo zopakované znepokojenie štátov z pokračujúcich legálnych dodávok zbraní do oblasti strednej a západnej Afriky (Angola) aj z členských štátov WA.
Jednou z aktuálnych otázok týkajúcich sa vylepšenia komunikácie a archivácie údajov WA zostáva zavedenie elektronického komunikačného systému WA tzv. WAIS. Jeho plnohodnotné spustenie bolo už druhýkrát odsunuté na termín 1.1.2002.
Plenárne zasadnutie Skupiny jadrových dodávateľov (NSG) sa konalo  v dňoch 7.-11.5.2001 v Aspene (USA). Z pohľadu ďalšieho zabezpečovania účasti SR v NSG je potrebné považovať za dôležité najmä nasledujúce výsledky plenárneho zasadnutia : do NSG bol oficiálne prijatý nový člen – Slovinsko (v súčasnosti má NSG 39 členských štátov); NSG schválilo svoju vlastnú reštrukturalizáciu, zmenu svojich Pravidiel činnosti, potvrdilo vyžadovanie podpísania dohody s MAAE o bezpečnostných zárukách (safeguards) ako podmienky pre dodávky jadrových materiálov, NSG neschválilo návrh delegácie RF na zavedenie novej formy účasti tzv. asociované členstvo.
V roku 2001 sa uskutočnilo 1. zasadnutie tzv. Konzultačnej skupiny (Consultative Group), ktorej predsedom sa stal zástupca Francúzska.
V roku 2001 (11.3.) si Zanggerov výbor (ZC) pripomenul 30. výročie svojho prvého zasadnutia. V rámci rokovaní ZC pokračovala práca nad aktualizáciou zoznamu a koordinácie s NSG, diskusia k úlohe ZC pri rozširovaní o nových členov (štátov NPT) a úprava kontrolného zoznamu tzv. “Zangger Trigger List“ spresnením definície tzv. zariadení na separáciu plutónia.
Z politického hľadiska bola v roku 2001 citlivou otázka žiadosti Bieloruska o členstvo, ktorá bola nakoniec zo strany USA zablokovaná. 
V rámci zavedeného systému výmeny informácií o exporte jadrových materiálov predložila SR v roku 2001 notifikáciu o exporte jadrových materiálov za rok 2000.
 V rámci úsilia SR o získanie členstva v Kontrolnom režime raketových technológií (MTCR) pokračovali diplomatické aktivity na rôznych úrovniach s cieľom presvedčiť jednotlivých členov režimu, že SR už i ako nečlen prispieva k napĺňaniu politiky zamedzenia šírenia raketových nosičov zbraní hromadného ničenia a technológií na ich výrobu. (SR dobrovoľne implementovala do svojho systému kontroly exportu zásady a opatrenia vyžadované smernicami MTCR ).
SR v r.2001 podporila iniciatívu MTCR zameranú na vypracovanie Návrhu medzinárodného kódexu proti šíreniu balistických rakiet (International Code of Conduct against Ballistic Missile Proliferation), ktorý by mal byť základom koordinovaného postupu členov aj nečlenov MTCR.
Plenárne zasadnutie MTCR sa uskutočnilo 25.-28.9.2001 v Ottawe, počas ktorého prevzala Kanada funkciu predsedníckej krajiny. SR následne rokovala s Kanadou v rámci dialógu so záujemcami o členstvo v MTCR.  
Inštitucionalizovaný politický dialóg EÚ - AK
SR sa v priebehu roka 2001 aktívne zúčastňovala na zasadnutiach pracovných skupín pre export zbraní - COARM, jadrové nešírenie - CONOP, odzbrojenie na pôde OSN - CODUN a problematiku OBSE - COBSE, v rámci ktorých si AK vymieňali informácie s EÚ v snahe koordinovať zahraničnú politiku v oblasti odzbrojenia, kontroly zbrojenia.

2. BILATERÁLNE VZŤAHY

2.1. Vzťahy so štátmi NATO a Európskej únie a ďalšími rozvinutými štátmi Európy 

Spojené štáty americké
Súčasné slovensko-americké vzťahy možno charakterizovať ako najlepšie v doterajšej histórii. Svedčí o tom historicky prvá pracovná návšteva predsedu vlády SR v Bielom dome 6.-10.6.2001, ako aj úroveň stretnutí a obsah diskusií ďalších predstaviteľov SR s ich partnermi v administratíve a Kongrese USA.
Nová kvalita vzájomných vzťahov sa premietla do konkrétnej podpory USA integračnému úsiliu Slovenska, ako aj rozšírenia všestrannej spolupráce a zmluvnej základne. Stykové aktivity predstaviteľov SR na všetkých úrovniach sú cielene zamerané na presadzovanie integračných priorít SR a zvýšenie záujmu amerických investorov o SR. 
Vývoj v roku 2001 nadviazal na úspešný rok 2000, ktorý zaznamenal pokračovanie trendu rozvíjania vzájomných vzťahov na de facto spojeneckej úrovni. 
V dňoch 10.-12. mája 2001 bola úspešne zorganizovaná bratislavská konferencia predsedov vlád “Europe’s New Democracies: Leadership and Responsibility“, ktorá mala silné americké zastúpenie, či už na vládnej alebo mimovládnej úrovni.
Dňa 17.11.2001 Snemovňa reprezentantov prijala návrh zákona Freedom Consolidation Act of 2001, ktorý v politickom geste po päťročnej prestávke zaraďuje SR opäť medzi plnohodnotných kandidátov rozširovacieho procesu NATO.
Zo strany Bushovej administratívy došlo k oficiálnemu vyhláseniu podpory rozširovania NATO počas návštevy prezidenta USA vo Varšave dňa 15.6.2001. Toto vyhlásenie bolo jedným z výsledkov úsilia kandidátskych krajín o oživenie diskusie na úrovni administratívy a Kongresu USA. 
Bilaterálne hospodárske vzťahy sa v roku 2001 vyznačovali pokračujúcou dynamikou na vládnej, podnikateľskej, ako aj  mimovládnej úrovni. Oficiálne bilaterálne návštevy predstaviteľov SR boli aj v ekonomickej oblasti zamerané na nadväzovanie kontaktov s novou republikánskou administratívou G. W. Busha. 
V minulom roku pokračoval aj bohatý ekonomický dialóg na úrovni mimovládnych organizácií, kde aktívne pôsobí najmä Slovensko-americká akčná komisia. V rámci komisie pôsobia jednotlivé pracovné skupiny zamerané na hospodárstvo, bankovníctvo a bezpečnostné otázky, ktorých sa zúčastňujú zástupcovia významných tak slovenských, ako aj  amerických firiem.
USA patria k najvýznamnejším obchodným partnerom Slovenska. V minulom roku došlo k nárastu vzájomného obchodu. Napriek tejto skutočnosti je za posledné tri roky badateľný prudký pokles obratu. Saldo vzájomnej obchodnej bilancie tak dosiahlo výšku zostáva z pohľadu SR pasívne.
V roku 2001 došlo k značnému rastu priamych investícií amerických firiem do slovenského hospodárstva. Je to nielen prípad investície US Steel do VSŽ Košice, ale napr. aj Molex, Motorola a Texas. 
Sieť honorárnych konzulátov SR v USA rozšíril ďalší honorárny konzulát SR, ktorý bol slávnostne otvorený v dňoch 16.-19.10.2001 v Kansas City, Missouri. 
Nemožno nespomenúť otvorenie novej budovy ZÚ SR vo Washingtone v júni 2001. Nová budova ZÚ  vo Washingtone poskytuje mnoho možností na zviditeľnenie Slovenska na pôde USA.
Výrazná spolupráca bola zaznamenaná aj na  úrovni ministerstiev obrany. USA uvítali a kladne hodnotia spoluprácu so SR pri výcviku amerických pilotov na leteckej základni Malacky. 
SR jednoznačne odsúdila teroristické útoky na USA dňa 11.9.2001. Okamžite po zahájení odvetnej akcie proti teroristickej sieti Al-Kaída podporovanej talibanským režimom v Afganistane prijali najvyšší ústavní činitelia Slovenskej republiky spoločné vyhlásenie, v ktorom potvrdili pripravenosť SR podľa svojich možností poskytnúť súčinnosť, ak o to bude zo strany USA alebo Severoatlantickej aliancie požiadaná. Slovensko poskytlo svoj vzdušný priestor lietadlám USA, prijalo ďalšie opatrenia na odhaľovanie nelegálnych aktivít, ktoré sú často zdrojom financií pre teroristické siete operujúce po celom svete. Slovensko sa od samotného začiatku krízy správa ako de facto členská krajina Aliancie a úzko spolupracuje s USA.
Najvýznamnejšie bilaterálne stretnutia v r. 2001:
•	pracovná návšteva predsedu vlády M.Dzurindu v USA (február); rokovanie s najvýznamnejšími predstaviteľmi Senátu v oblasti zahraničnej politiky 
•	návšteva ministra ZV SR E.Kukana vo Washingtone (máj); rokovanie s ministrom ZV USA C.Powellom a poradkyňou prezidenta pre národnú bezpečnosť C.Riceovou
•	návšteva predsedu vlády SR M.Dzurindu v USA (jún); stretnutie s prezidentom USA G.W.Bushom, viceprezidentom D.Cheneym, ministrom ZV C.Powellom a predstaviteľmi Kongresu USA
•	návšteva št. taj. MO SR R.Káčera v USA (jún); absolvoval rokovania s námestníkom MO USA  pre politické záležitosti D.Garlingtonom a námestníkom ministra ZV USA pre nešírenie zbrojenia R.Einhornom 
•	stretnutie predsedu vlády SR M.Dzurindu s guvernérom a starostom štátu New York G. Patakim a R.Giulianim, senátorkou H.Clintonovou (jún).
Kanada
Celkový vývoj bilaterálnych vzťahov s Kanadou v roku 2001 možno hodnotiť veľmi pozitívne. Stykové aktivity boli venované najmä snahám SR o integráciu do medzinárodných ekonomických a politicko-bezpečnostných štruktúr. Došlo k ich ďalšiemu rozšíreniu a prehĺbeniu, pričom jednoznačne dominovali politické vzťahy na vládnej i parlamentnej úrovni. Predseda NR SR J. Migaš navštívil Kanadu v apríli, čím opätoval návštevy predsedov oboch komôr kanadského parlamentu na Slovensku v predchádzajúcich rokoch. V rámci uvedenej návštevy prijala predsedu NR SR najvyššia predstaviteľka Kanady - generálna guvernérka A. Clarksonová. J. Migaš rokoval s predsedami oboch komôr kanadského parlamentu - D. Haysom, predsedom Senátu a P. Millikenom, predsedom Dolnej snemovne, ďalej s premiérom Jeanom Chrétienom, ministrom medzinárodného obchodu P. Pettigrewom a ministerkou pre rozvoj ľudských zdrojov J. Stewartovou. V septembri bol v dôsledku teroristických útokov na USA nútene zmenený charakter oficiálnej návštevy predsedu vlády SR M. Dzurindu v Ottawe na skrátenú pracovnú cestu. Rozhovory premiérov boli mimoriadne obsažné a konkrétne. Kanadský premiér sa počas rokovaní okrem iného vyjadril veľmi pochvalne o pripravenosti SR na členstvo v NATO a vyjadril podporu Kanady slovenskej kandidatúre. Zároveň vyslovil želanie, aby SR dostala pozvánku do NATO už na summite NATO v Prahe. Veľmi dôležitou a úspešnou, najmä z hľadiska integračných ambícií SR do NATO, bola prvá návšteva kanadského ministra zahraničných vecí Johna Manleyho na Slovensku, ale i návšteva ministra obrany SR J. Stanka a štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba v Kanade.
Kanada sa ani v r. 2001 nedostala do prvej desiatky najväčších investorov na Slovensku. Obdobná situácia je aj v oblasti obchodu. Napriek nárastu vývozu zo SR sme zaznamenali negatívne saldo obchodnej bilancie. Najväčšou kanadskou investíciou na Slovensku v r. 2001 sa stala kúpa 40% akcií chemických závodov v Novákoch kanadskou firmou Exall Resources Limited v hodnote 275 miliónov SK. Roku 2001 sa veľmi úspešne rozvíjala rozsiahla slovensko-kanadská spolupráca v oblasti technickej pomoci, ktorú iniciovala a koordinovala federálna vládna agentúra CIDA (Canadian International Development Agency), koordinátor programu technickej pomoci medzi SR a Kanadou. Na finančný rok 2001/2002 bol pre SR schválený rozpočet CIDA vo výške 1,5 mil. CAD a rovnako ako minulý rok slovenská strana využila celú vyčlenenú sumu. Finančné prostriedky CIDA čerpali prostredníctvom rôznych projektov MZ SR, MŽP SR, MV SR, MPSVaR SR, ako aj celý rad ďalších štátnych i mimovládnych inštitúcií. V súčasnosti realizuje CIDA v SR sedem bilaterálnych a päť regionálnych projektov.
V r. 2001 sa vzhľadom na pretrvávajúci zdržanlivý postoj kanadskej strany k vytvoreniu plnohodnotného ZÚ v Bratislave nepodarilo dosiahnuť rovnocenné diplomatické zastúpenie oboch krajín. Rovnako nenašli odozvu žiadosti SR o prehodnotenie vízovej politiky voči SR, ktorá pôsobí čiastočne ako brzdiaci faktor vývoja vzájomných vzťahov.

Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (SK) 
Vzťahy so SK boli v r. 2001 konštruktívne a obojstranne zamerané na dosiahnutie pokroku v oblastiach spoločného záujmu. Za jedinú problémovú otázku možno označiť pretrvávajúcu striktnú pozíciu SK v prospech jednostranného vízového režimu voči občanom SR. Napriek tlaku a argumentom slovenskej strany britskí predstavitelia (najmä MV) neprejavili záujem o zmenu existujúceho vízového režimu. Argumentujú nedostatočným (z ich pohľadu) pokrokom pri odstraňovaní dôvodov pre azylovú emigráciu slovenských občanov a spokojnosťou so súčasným vízovým režimom, v dôsledku ktorého je prílev žiadateľov o azyl zo SR do SK prakticky nulový.
Presadzovanie ambícií SR na získanie členstva v NATO a získavanie britskej podpory boli prioritnou oblasťou vzájomných vzťahov. Britská strana pozitívne hodnotila dosiahnutý pokrok SR v plnení MAP a plány na najbližšie obdobie. Pozitívnu úlohu, najmä vo vojenskej oblasti, zohral ZÚ SK v Bratislave, ktorý je styčným veľvyslanectvom NATO pre SR.
Za účelom informovanosti o pokroku SR v prípravách na členstvo v Aliancii sa uskutočnila návšteva predsedov Zahraničného a branného výboru a Výboru pre európsku integráciu NR SR v SK v marci, návšteva náčelníka GŠ britskej armády v SR v júli a návšteva ministra obrany SK v SR v decembri. 
V decembri sa konali rokovania hlavného vyjednávača vstupu SR do EÚ J. Figeľa so štátnym tajomníkom MZV SK pre Európu Petrom Hainom. Predmet osobitých rokovaní o podmienkach vstupu SR do EÚ predstavovali otázky voľného pohybu osôb, štátnej pomoci, patentovej ochrany farmaceutických výrobkov a daňového zaťaženia tabakových výrobkov v SR. Intenzívne bol využívaný Akčný plán SR - SK zameraný na podporu prípravy SR na členstvo v EÚ.
V bilaterálnych vzťahoch boli aktivity SR zamerané na podporu rozvoja hospodárskej spolupráce, cestovného ruchu a prílevu zahraničných investícií do SR, kultúrnu prezentáciu SR, otvorenie honorárnych konzulátov SR a prehlbovanie medzirezortnej spolupráce.  
V r. 2001 navštívili SK podpredseda vlády I. Mikloš (22.3.), ministerka financií B. Schmögnerová (22.-.24.4. a 10.-11.10.) a minister spravodlivosti J. Čarnogurský (29.9.-1.10.), štátny tajomník MO SR J. Pivarči (28.-30.1.) a štátny tajomník MVaRR SR R. Šipoš (18.-20.6.). SR navštívili štátny tajomník ministerstva životného prostredia, dopravy a regiónov Lord Whitty (11.1.), štátna tajomníčka ministerstva obrany barónka Symons (8.-9.3.) a námestník ministra spravodlivosti Lord Bach (8.8.). 15.-17.7.
SK patrí medzi najvýznamnejších zahraničných investorov v SR. Medzi veľké britské investície v SR patria Tesco - Store, a. s., Citibank, Slovalco, Shell Slovakia, Core Computer a Kerametal. Vzájomná obchodná výmena sa v minulom roku vyvíjala  v náš neprospech.

Nemecká spolková republika (NSR)
SR pokračovala aj v roku 2001 v aktívnom politickom dialógu s NSR, ktorého cieľom bolo získanie maximálnej podpory Nemecka integrácii SR do EÚ a NATO a vyriešeniu niektorých otvorených otázok v bilaterálnej relácii. 
Slovenská diplomacia disponuje pri plnení úloh na nemeckom teritóriu zastupiteľským úradom v Berlíne, pobočkou v Bonne, GK v Mníchove, ako i narastajúcou sieťou honorárnych konzulátov vo významných oblastiach NSR.
Slovensko-nemecké bilaterálne vzťahy zaznamenali za obdobie posledných troch rokov nebývalý kvalitatívny vzostup, pričom rok 2001 bol určitým vyvrcholením tejto úspešnej spolupráce. Vyjadrením toho bola októbrová štátna návšteva prezidenta SR v NSR. Okrem toho sa uskutočnili rokovania predsedov parlamentov, ministrov zahraničných vecí a ďalších predstaviteľov oboch krajín, ktoré znamenali opätovný kvalitatívny posun v bilaterálnych vzťahoch.
Postoj NSR k SR možno hodnotiť v kontexte stredoeurópskej politiky Nemecka, ktorá vychádza z princípov homogenity tohto priestoru, v ktorom sa NSR snaží vytvoriť zónu stability, nakoľko ho považuje za bezprostredne susediaci s NSR. Všeobecne pre nemeckú zahraničnú politiku voči tomuto regiónu platí princíp “posilňovaním stability v strednej Európe dochádza k zvýšeniu stability a bezpečnosti NSR“. I keď SR nemá bezprostrednú hranicu s NSR možno konštatovať, že Nemecko vidí v SR svojho prirodzeného, perspektívneho spojenca v zjednotenej Európe, preto NSR poníma SR v podstate ako svojho suseda. 
V roku 2001 sa podarilo podstatne pokročiť v procese odškodňovania slovenských obetí nacizmu, pričom časť slovenských obetí, ktoré boli počas 2. svetovej vojny nútene nasadené, bude odškodňovaná zo schváleného Fondu nemeckej vlády a priemyslu. Posledná prekážka v odškodňovaní bola odstránená počas júlového zasadnutia nemeckého Bundestagu, čím sa otvorila cesta k vyplácaniu obetí. Z celkovej sumy 10 miliárd DM, zložených vo Fonde na odškodnenie obetí nútených prác, budú slovenské nežidovské obete odškodnené prostredníctvom Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) a židovské obete prostredníctvom Conference on Jewish Material Claims against Germany (JCC). 
Nezávisle od tohto procesu odškodňovania začal v auguste 2000 Ústredný zväz židovských náboženských obcí SR (ÚZŽNO) vymáhať súdnou cestou od NSR poplatok 500 ríšskych mariek, ktorý mal byť vojnovým Slovenským štátom zaplatený Nemeckej ríši za každého deportovaného židovského občana. Súd žalobu zamietol o.i. z dôvodu vecnej nepríslušnosti. V súčasnosti v prípade neúspešnosti súdnej cesty v NSR je otvorená aj možnosť iných postupov. V každom prípade však tým vec dostala podobu občiansko-právneho sporu a ako taká zatiaľ negatívne neovplyvnila slovensko-nemecké vzťahy.
Otázky spojené s reštitučným sporom o objekt Zastupiteľského úradu Berlín boli definitívne vyriešené podpisom balíka zmluvných dokumentov dňa 29.06.2001.
	V konzulárnej oblasti obe strany spolupracujú v zmysle Viedenského dohovoru o konzulárnych stykoch z r.1963 a Dohody o zrušení vízovej povinnosti medzi ČSFR a NSR z roku 1990. Nedoriešená zostáva otázka pomoci vo veciach trestných. 
Dlhodobo otvorenou v oblasti zmluvnej základne ostáva stále otázka revízie bilaterálnej zmluvnej základne, vrátane zmluvnej základne s bývalou NDR. Nemecká strana reagovala v auguste 2001 na podnet slovenskej strany z roku 1999, pričom do sukcesie opätovne nezahrnula zmluvné dokumenty s bývalou NDR.
NSR je momentálne najvýznamnejším hospodárskym a obchodným partnerom SR, ako aj najväčším zahraničným investorom v SR. 
Slovensko-nemecký zahraničný obchod sa vyvíja s vysokou dynamikou. Od roku 1993 sa objem vzájomnej obchodnej výmeny zvýšil štvornásobne. Celkovo však obchodná bilancia SR voči NSR zostáva pasívna. 
V roku 2001 pokračovala úspešná spolupráca v hospodárskej oblasti, pričom, najmä zásluhou vstupu Deutsche Telekom do podniku Slovenské telekomunikácie, opäť vzrástol objem nemeckých investícií v slovenskej ekonomike. 

Francúzsko
Medzi SR a Francúzskom prebiehal v roku 2001 štandardný politický dialóg, absentovali však návštevy najvyšších francúzskych predstaviteľov na Slovensku. Bilaterálne rokovania potvrdzovali trvalý záujem o dynamický rozvoj vzťahov a o intenzívnu spoluprácu. 
V rámci politického dialógu sa v júni  uskutočnila pracovná návšteva delegácie NR SR vedenej J. Migašom, ktorá znamenala posun dopredu v otázke rozšírenia a posilnenia intenzity vzťahov na medziparlamentnej úrovni. Ako úspešné možno hodnotiť pracovné stretnutie podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu M. Kadlečíkovej s ministrom pre európske záležitosti Pierrom Moscovicim a s ďalšími predstaviteľmi MZV FR a Generálnym sekretariátom medziministerského výboru pre európsku ekonomickú spoluprácu (SGCI), na pôde ktorého sa koordinujú francúzske stanoviská v jednotlivých kapitolách prístupových rokovaní medzi EÚ a kandidátskymi krajinami (9.10.). Na ministerskej úrovni sa stretli predstavitelia rezortov kultúry, vnútra, spravodlivosti, financií a obrany oboch krajín. Kvalitatívny posun vo vzťahoch bol zaznamenaný najmä v rámci oficiálnej návštevy ministra obrany SR J. Stanka (júl). Významnou súčasťou politického dialógu bol spoločný slovensko-francúzsky medzinárodný seminár o otázkach Schengenského hraničného režimu. Seminár (vo formáte Európskej konferencie) sa uskutočnil v dňoch 5.- 6. apríla v Bratislave. Pri príležitosti jeho otvorenia navštívil Bratislavu minister vnútra FR Daniel Vaillant. 
Nepodarilo sa uskutočniť návštevu ministra ZV FR Huberta Védrina v Bratislave, i keď bola podľa získaných informácií zaradená v jeho programe na II. polrok 2001. Ako dôvod bola francúzskou stranou uvedená časová preťaženosť ministrovho kalendára vzhľadom na prípravu summitu v Laekene. Naďalej bezvýsledné je aj úsilie o získanie termínu návštevy prezidenta FR Jacquesa Chiraca v SR.  
Naďalej rástol objem vzájomného obchodu, saldo vzájomného obchodu však zostáva pasívne v neprospech SR. V objeme investícií v SR je Francúzsko na 8. mieste. 
K 1. novembru sa uskutočnilo striedanie na poste veľvyslanca SR vo Francúzsku. Od 1.1.2001 je v Paríži zriadený Slovenský inštitút pôsobiaci v priestoroch zastupiteľského úradu. 

Monako 
Dvojstranné vzťahy medzi SR a Monakom sú do značnej miery ovplyvňované skutočnosťou, že v Monaku pôsobí konzulárny úrad SR vedený honorárnou konzulkou p. Noghes, ktorá sprostredkúva všetky kontakty v oblasti politického dialógu aj v oblasti ekonomických vzťahov. Po stretnutí prezidenta SR Rudolfa Schustera s kniežaťom Rainierom III. a s dedičným kniežaťom Albertom v závere roku 2000 (pri príležitosti preberania ceny Svetového ekonomického fóra) došlo v prvých mesiacoch roku 2001 k výmene viacerých osobných posolstiev na úrovni hlavy štátu v záujme dohodnutia návštevy jedného z dvoch najvyšších monackých predstaviteľov na Slovensku. Plánovaná návšteva sa napokon z dôvodov uvedených monackou stranou (zdravotný stav zvrchovaného kniežaťa) neuskutočnila.
V prvej fáze hodnoteného obdobia bola na podnet monackej strany (prostredníctvom stáleho predstaviteľa pri OSN) diskutovaná možnosť formalizovania diplomatických stykov vo forme “bez vyslania veľvyslanca“. 

Taliansko
Napriek májovým parlamentným voľbám v Taliansku, ktoré čiastočne utlmili bilaterálne aktivity niekoľko mesiacov pred i po ich konaní, možno celkový vývoj vzájomných vzťahov hodnotiť veľmi kladne. Za isté negatívum však možno považovať jednosmernosť návštev, keď výrazne prevažujú cesty predstaviteľov SR do Talianska.
 K nadviazaniu kontaktov s novou vládnou garnitúrou došlo hlavne v rámci multilaterálnych podujatí, poriadaných na talianskej pôde. Ešte krátko predtým ako sa vláda premiéra Silvia Berlusconiho ujala funkcie, sa na summite hláv štátov stredoeurópskych krajín 8.-9. júna vo Verbanii po prvý raz vôbec stretli prezidenti R. Schuster a Carlo Azeglio Ciampi, ktorí viedli neskôr v novembri v Ríme ďalšie bilaterálne rozhovory. Tesne po ustanovení novej talianskej vlády rokovali na schôdzke ministrov zahraničných vecí členských krajín SEI 21.-22. júna v Miláne E. Kukan a Renato Ruggiero. Na summite SEI  23. novembra v Terste došlo k prvému bilaterálnemu rozhovoru medzi premiérmi M. Dzurindom a Silviom Berlusconim. Sériu stretnutí v tomto roku zavŕšilo rokovanie ministrov zahraničných vecí E. Kukana a R. Ruggiera 12. decembra v Ríme. 
Úroveň politických  vzťahov medzi oboma štátmi je veľmi dobrá. Pozitívne na ňu vplýva skutočnosť, že Taliansko zmenilo svoj rezervovaný prístup k SR, ktorý si udržovalo za minulej vládnej garnitúry na Slovensku, najmä pokiaľ išlo o jeho integráciu do NATO. Politický dialóg v roku 2001 presvedčivo ukázal, že Taliansko v súčasnosti bezvýhradne podporuje tak členstvo SR v EÚ, ako i v NATO. Okrem toho prisľúbilo podporu kandidatúre SR na post nestáleho člena  BR OSN na roky 2006-2007, ako aj opätovnému zvoleniu J. Kubiša za GT OBSE. 
Priaznivý vývoj politických vzťahoch sa odráža aj na intenzite hospodárskej spolupráce a obchodnej výmeny. Obrat vzájomného obchodu prudko rastie. Obzvlášť markantný je nárast talianskych investícií v SR. TR sa z 9. miesta spomedzi krajín investujúcich v SR dostalo v priebehu roka 2001 na 5. priečku.

San Maríno
Vzťahy medzi SR a San Marínom sú dobré a bezproblémové. Odráža sa to aj na spolupráci na multilaterálnych fórach a tradičnej vzájomnej podpore kandidatúr.

Svätá stolica
Rok 2001 bol prvým rokom efektívneho pôsobenia Základnej zmluvy medzi SR a Svätou stolicou, čo sa prejavilo na veľmi dobrej úrovni vzájomných vzťahov a vysokej intenzite kontaktov na najvyššej úrovni. Začiatkom apríla navštívil Vatikán predseda NR SR J. Migaš, ktorý rokoval so štátnym sekretárom kardinálom A. Sodanom a na súkromnej audiencii ho prijal pápež Ján Pavol II. Vrcholom a eticky vysoko pozitívnym zviditeľnením SR prostredníctvom Svätej stolice bola  návšteva prezidenta SR R. Schustera vo Vatikáne 4.-5. novembra pri príležitosti beatifikácie biskupa P. Gojdiča a o. M. Trčku. Členmi oficiálnej delegácie boli podpredseda NR SR P. Hrušovský, podpredsedovia vlády P. Csáky a M. Kadlečíková, ministri J. Čarnogurský, P. Koncoš,  J. Macejko, I. Šimko. Prezidenta R. Schustera prijal na súkromnej audiencii pápež Ján Pavol II. a mal stretnutie so štátnym sekretárom kardinálom A. Sodanom.
S priaznivým ohlasom sa na pôde Svätej stolice stretol aj spoločný pozývací list prezidenta SR, predsedu NR SR a predsedu vlády SR pre pápeža na návštevu SR.
Novým prvkom v diplomatických aktivitách medzi SR a Svätou stolicou bolo uskutočnenie medzinárodnej konferencie “Dvojstranné medzinárodnoprávne vzťahy medzi Svätou stolicou a štátmi: skúsenosti a perspektívy“ 12.-13. decembra v Ríme, ktoré sa stretlo s mimoriadnym záujmom vo Svätej stolici, v diplomatickom zbore  i v zahraničí.

Vzťahy medzi SR a Zvrchovaným rádom maltézskych rytierov (ZRMR) sú tradične dobré a bezproblémové. Aj v tomto roku sa uskutočnil kontakt na najvyššej úrovni, keď sa prezident SR R. Schuster stretol 4. novembra v rímskom sídle rádu s jeho veľmajstrom A. Bertiem. K dobrým vzťahom prispieva aj úspešná realizácia medzirezortnej poštovej dohody, v rámci ktorej ZRMR vydal poštovú známku so slovenskou tématikou. 

Španielske kráľovstvo (ŠK)
Vzájomné slovensko-španielske vzťahy sú korektné. 
Pretrvávajúcim faktorom vo vzájomných vzťahoch je nevyváženosť intenzity návštev z obidvoch krajín. ŠK permanentne vyjadruje podporu integrácii SR do EÚ a NATO. Výbornú úroveň vzájomných vzťahov je možné dokumentovať aj na dohode ŠK a SR o vzájomnej podpore kandidatúr do BR OSN.
Aktivity SR voči ŠK boli v r. 2001 zamerané hlavne na presadzovanie zahranično-politických priorít SR - integrácia SR do EÚ, NATO a OECD, zabezpečovanie bilaterálnych kontaktov medzi politickými predstaviteľmi SR a ŠK. Najvýznamnejšou bilaterálnou akciou bola pracovná návšteva PV ŠK J.M.Aznara, oficiálna návšteva ministra verejnej správy ŠK J.M.Posada a oficiálna návšteva náčelníka GŠ ozbrojených síl ŠK admirála Antonia Moreno. Pracovnú návštevu ŠK uskutočnil PPV SR pre európsku integráciu P.Hamžík, predseda ZV NR SR P.Weiss, štátny tajomník MPSVR a MO SR.
Objem vzájomného obchodu medzi oboma krajinami má stúpajúcu tendenciu, saldo zahraničného obchodu je však pre SR negatívne. 
ŠK poskytuje bilaterálnu pomoc SR (v oblasti rómskej problematiky, rôzne expertné školenia) a aktívne sa zúčastňuje na twinningových programoch EÚ pre SR.

Andorrské  kniežatstvo
Vzhľadom na špecifiká Andorrského kniežatstva nie je táto krajina v centre pozornosti zahraničnej politiky SR. Spolupráca s Andorrským kniežatstvom sa v r. 2001 rozvíjala hlavne na pôde medzinárodných organizácií.

Portugalsko
Charakter politického dialógu medzi SR a Portugalskom v r. 2001 vychádzal z obojstrannej snahy rozvíjať spoluprácu vo všetkých oblastiach na základe priateľských a partnerských vzťahov s blízkou perspektívou ich spoločného členstva v integračných zoskupeniach. Portugalsko jednoznačne deklarovalo podporu členstvu SR v EÚ a NATO.
Objem vzájomného obchodu medzi oboma krajinami má mierne stúpajúcu tendenciu, saldo zahraničného obchodu je pre SR negatívne. Portugalsko neumiestnilo doteraz v SR žiadne priame investície.
Naplnil sa zámer zahraničnej politiky SR prehĺbiť vzájomné vzťahy na najvyššej úrovni a zabezpečiť realizáciu návštev najvyšších predstaviteľov Portugalska v SR. Najvýznamnejšou bilaterálnou akciou bola oficiálna návšteva predsedu vlády Portugalska (a súčasne predsedu Socialistickej internacionály) Antónia Guterresa v SR (4.-6.6.2001) a oficiálna návšteva predsedu Republikového zhromaždenia Antónia Santosa v SR (18.-19.6.2001).

Írsko (IR)
Vysoký počet bilaterálnych návštev na vládnej, parlamentnej aj expertnej úrovni dokumentoval úsilie oboch strán o definitívne prekonanie nerovnováhy v politickom a pracovnom dialógu. V dňoch 23.-25.1.2001 uskutočnila návštevu IR delegácia Výboru NR SR pre európsku integráciu vedená jej predsedom F. Šebejom, delegácia mandátového a imunitného výboru NR SR vedená predsedom V. Sopkom rokovala 6.-8.3.2001. 21.-23.3.2001 navštívil Írsko podpredseda vlády SR P. Csáky. V dňoch 26.-29.8.2001 navštívil Slovensko predseda Dolnej snemovne írskeho parlamentu S. Pattison s delegáciou. V dňoch 18.–21.10.2001 uskutočnil pracovnú návštevu Írska minister kultúry SR M. Kňažko. V dňoch 20. - 22. 11. 2001 realizoval oficiálnu recipročnú návštevu Írska predseda NR SR J. Migaš s delegáciou.
Napriek viacerým intervenciám sa nepodarilo presvedčiť írsku stranu, aby zrušila unilaterálne rozhodnutie zo septembra 1998 o prerušení vykonávania bezvízovej dohody, ktoré obmedzuje rozvoj obchodných kontaktov a cestovného ruchu. Zavedenie vízového režimu pre slovenských občanov de facto eliminovalo problém žiadateľov o azyl rómskeho pôvodu zo SR. 
Držitelia platných diplomatických a služobných pasov SR sú však od 1. 3. 2001 vyňatí z vízovej povinnosti pri cestách do ÍR. Bilaterálnu zmluvnú základňu sa podarilo obohatiť o Memorandum o porozumení v oblasti kultúrnej spolupráce medzi rezortmi kultúry SR a IR. 
Vzájomná obchodná výmena  nezodpovedá potenciálu oboch krajín. Saldo obchodnej bilancie je záporné v neprospech SR. Objem írskych investícií v ekonomike SR je zanedbateľný a pohybuje sa v tretej desiatke z celkového objemu zahraničných investícií u nás.
Odmietnutie Zmluvy z Nice írskymi voličmi v júnovom referende urýchlilo rozhodnutie ÍR o rozšírení siete zastupiteľských úradov v kandidátskych krajinách. Popri ČR, MR a PR rozhodla o vytvorení ZÚ aj v Bratislave, ktorý pod vedením veľvyslanca T. Lyonsa už začal pracovať. Tým definitívne zaradila SR medzi krajiny svojho prioritného záujmu a ráta s tým, že SR vstúpi do EÚ medzi prvými. 

Belgické kráľovstvo (BK)
Medzi SR a (BK) sa podarilo vytvoriť bilaterálne vzťahy na veľmi dobrej úrovni. Svedčí o tom vysoká intenzita bilaterálnych stretnutí predstaviteľov SR a BK v roku 2001. 
Uskutočnila sa pracovná návšteva predsedu vlády BK Guy Verhofstadta v SR, ministra vnútra BK Antoine Duquesne, pracovná návšteva belgickej parlamentnej delegácie v rámci realizácie “Protokolu o spolupráci medzi belgickým federálnym parlamentom a NR SR v oblasti európskej integrácie“, prebehli vzájomné návštevy ministrov financií - ministerky B. Schmögnerovej v BK a ministra Didier Reyndersa v SR, uskutočnila sa oficiálna návšteva predsedu vlády Valónskeho regiónu Belgicka Jeana-Claudea Van Cauwenberghe a PV Francúzskeho spoločenstva BK Hervé Hasquina v SR.  
		 Významná bola  návšteva Zahraničného výboru poslaneckej snemovne BK pod vedením jeho predsedu Pierra Chevaliera a návšteva delegovanej ministerky federálnej vlády BK pre zahraničné vzťahy (dočasne s kompetenciami v rezorte poľnohospodárstva) Annemie Neyts v SR pri príležitosti kongresu obchodných komôr “Eurochambres“. 
		Belgicko zrušilo vízovú povinnosť voči SR s platnosťou od 10. apríla 2001. Obnovenie bezvízového styku umožňuje bezproblémový rozvoj vzájomných vzťahov a kooperácie nielen na úrovni politickej, ale najmä ekonomickej, kultúrnej a akademickej a SR tento krok považuje za návrat k štandardnej úrovni vzťahov medzi členskou a kandidátskou krajinou EÚ.
Úspešne prebieha spolupráca medzi SR a oboma regiónmi BK - s Flámskom a s valónskym regiónom a Francúzskym spoločenstvom Belgicka. V marci 2001 bola podpísaná bilaterálna Dohoda o spolupráci medzi vládou SR na jednej strane a vládou valónskeho regiónu a Francúzskeho spoločenstva Belgicka na druhej strane. Podobná dohoda o spolupráci s Flámskom bola prerokovaná vládou koncom októbra 2001 a je pripravená na podpis, aby mohla vstúpiť do platnosti. 
	Zahranično-obchodný obrat SR a Belgicka je jeden z najdynamickejšie sa rozvíjajúcich s krajinami EÚ. Saldo obchodnej bilancie je pozitívne. Belgicko je kumulovane desiatym najvýznamnejším investorom v SR. Po realizácii prebiehajúcich investičných projektov je predpoklad, že v priebehu roka 2002 dôjde k výraznému posunu tohto umiestnenia smerom hore.
      
Holandské kráľovstvo (HK)
Slovensko-holandské vzťahy si udržali v roku 2001 intenzitu nastúpenú v predchádzajúcom roku, pričom obsiahli oficiálnu návštevu ministra ZV Holandského kráľovstva (HK) Joziasa van Aartsena v SR 30. - 31. 5. 2001, ministerky dopravy a vodného hospodárstva HK Tineke Netelenbos 21. - 23. 10. 2001, ministra obrany HK Franka de Graveho v SR 6. - 7. 11. 2001 a delegácie holandských podnikateľov v dňoch 29. - 30. 10. 2001, ku ktorým sa na záver pridal i minister zahraničného obchodu HK Gerrit Ybema.
Úsilie slovenskej diplomacie sa sústredilo na  plnenie hlavných úloh zahraničnej politiky SR a materializovanie pozitívnych momentov vnútropolitického vývoja. Konkrétne v oblasti európskej integrácie podporou individuálneho prístupu ku kandidátskym krajinám a poukazovaním na potrebu prístupu k regiónu V4 ako homogénnemu celku. V oblasti bezpečnostných záujmov SR bolo úsilie zamerané na prezentáciu domácich krokov v príprave na členstvo v NATO (MAP, Prename II., reštrukturalizácia armády a pod.) s cieľom vytvorenia vhodnej východiskovej pozície pred rozhodnutím aliancie o ďalšom rozšírení a získania holandskej podpory. 
HK je významný obchodný partner SR. Rastie objem vzájomného obchodu. Saldo obchodnej bilancie je pozitívne v prospech SR.HK patrí medzi najvýznamnejších investorov na Slovensku. V SR je registrovaných 108 spoločných holandsko-slovenských podnikov.

Luxemburské veľkovojvodstvo (LV)
Medzi LV a SR nie sú otvorené žiadne sporné otázky. Za uplynulé obdobie sa podarilo vytvoriť dobré, ničím nezaťažené bilaterálne vzťahy, ktoré sa vyznačujú intenzívnym politickým dialógom na vysokej úrovni. Vo februári uskutočnil PV SR M. Dzurinda oficiálnu návštevu LV. V júni sa uskutočnila oficiálna návšteva PPV a MZV LV L. Polfer v SR. V októbri prebehla I. oficiálna návšteva predsedu parlamentu LV J. Spautza v SR a v decembri sa PV SR M. Dzurinda zúčastnil v Luxembursku na summite V4-Benelux.
Tradične dobré slovensko-luxemburské vzťahy sa úspešne rozvíjali aj v uplynulom roku. Čo sa týka plnenia priorít zahraničnej politiky SR, LV aktívne podporuje prijatie SR do EÚ a NATO. 

Rakúska republika (RR)
Rakúsko patrilo v roku 2001 k prioritným reláciám slovenskej zahraničnej politiky. Pokračovala výrazná dynamika rozvoja vzájomných vzťahov potvrdená oficiálnymi stretnutiami hláv štátov (24.10.), predsedov vlád (28.9.), ministrov zahraničných vecí (15.5.), ako aj intenzívnymi bilaterálnymi kontaktmi na úrovni ministrov a expertov. Dominantnými témami rokovaní boli otázky spojené s budúcim členstvom SR v EÚ, so zintenzívnením hospodárskej spolupráce a s dobudovaním infraštruktúry medzi SR a RR.
SR pozitívne reagovala na rakúsku iniciatívu regionálneho partnerstva, zameranú na zintenzívnenie bilaterálnej spolupráce RR s krajinami V4 a Slovinskom a posilnenie spolupráce týchto krajín v integračnom procese. SR sa snažila využiť aj toto fórum na vytváranie tlaku na rakúsku stranu v smere dobudovania chýbajúcej infraštruktúry. 
Rakúsko podporuje integračné snahy SR a až na presadenie 7-ročného prechodného obdobia na slobodný pohyb pracovných síl nevznieslo žiadne pripomienky, ktoré by mali nepriaznivé dôsledky na priebeh prístupových rokovaní. Dôležitou súčasťou integračnej spolupráce bolo odovzdávanie skúsenosti RR z prípravy na vstup do EÚ na expertnej úrovni. 
Jediná otázka, ktorá mala v minulosti negatívny vplyv na bilaterálnu reláciu s RR - odmietavý postoj Rakúska k prevádzkovaniu JE na území SR - nebola v r. 2001 vzhľadom na otvorenú a transparentnú politiku SR problémom vo vzájomných vzťahoch. 
Hlavným deficitom praktickej roviny bilaterálnych vzťahov zostalo dobudovanie infraštruktúry, napr. diaľničné spojenie, spolupráca letísk, zrušenie obmedzenia tonáže na HP Kittsee a pod. V otázke absentujúceho diaľničného spojenia medzi hlavnými mestami však došlo v r. 2001 po intenzívnom tlaku slovenskej strany k vytýčeniu trasy novej diaľnice a vypracovaniu predprojektovej prípravy tak, aby po preskúmaní dopadov na životné prostredie mohla v r. 2003 začať výstavba 21 km dlhej diaľničnej prípojky.
Latentným problémom bilaterálnych vzťahov zostala aj v r. 2001 problematika Benešových dekrétov. 
Pozitívny trend pokračoval v rozvoji spolupráce v prihraničných regiónov. V r. 2001 bol otvorený hraničný priechod (kompa) Záhorská Ves - Angern a bolo prijaté rozhodnutie o vybudovaní cykloturistického mosta pri Devínskej Novej Vsi v r. 2002. 
Úroveň vzájomných hospodárskych vzťahov je veľmi dobrá, s trvalo vzostupnou tendenciou. Rakúsko sa stalo objemom priamych zahraničných investícií druhým najväčším zahraničným investorom v SR.
Grécko (GR)
Tradične priateľské a bezproblémové vzťahy SR s GR zaznamenali v uplynulom roku ďalší rozvoj. Grécki predstavitelia na všetkých stretnutiach vyjadrili kontinuálnu podporu integračným ambíciám SR do EÚ a NATO. 
V roku 2001 sa uskutočnili konzultácie GT MZV GR pre európske záležitosti I. Plaskovitisa s J. Figeľom v SR (23.1.2001), vojensko-politické rozhovory medzi MO oboch krajín v GR (28.-30.11.2001), recipročne v SR aj v GR prebehli konzultácie na úrovni GR pre európsku integráciu J. Adamiša a A. Vassilakisa (20.3.2001 a 3.7.2001). Vrchol stykových aktivít predstavuje prvá oficiálna návšteva predsedu vlády GR C. Simitisa v SR 12.-13. novembra 2001 za účasti viacerých členov vlády a predstaviteľov podnikateľskej sféry.  
Rezervy vo vzájomných vzťahoch pretrvávajú v hospodárskej a investičnej oblasti, aj keď v uplynulom roku bol zaznamenaný výrazný rast slovenského exportu. Objem vzájomnej obchodnej výmeny sa vyvíja pozitívne, SR zaznamenala aktívne saldo vo výške 35 mil. USD. 
Ani v tomto roku sa nepodarilo dosiahnuť pokrok pri urýchlení prác na rozpracovaných dvojstranných zmluvných dokumentoch. Rovnako sa nepodarilo realizovať 2. zasadnutie zmiešanej hospodárskej komisie, ktoré bolo odložené na budúci rok.

Dánske kráľovstvo (DK)
V priebehu roka 2001 pokračoval pozitívny vývoj vzájomných slovensko-dánskych vzťahov. V politickej oblasti sa nevyskytli problémy. Prínosom vo vzájomných vzťahoch bolo obnovenie bezvízového styku DK so SR dňom pristúpenia Dánska k uplatňovaniu Schengenskej dohody (25.3.2001). 
Politický dialóg medzi SR a DK bol primeraný úrovni vzájomných vzťahov. Aj keď sa neuskutočnili návštevy na úrovni hláv štátov a predsedov parlamentov, zrealizovalo sa viacero pracovných návštev na vládnej úrovni (predseda vlády SR M. Dzurinda sa zúčastnil XVIII NATO Workshopu, DK navštívil štátny tajomník Ministerstva pôdohospodárstva SR a skupina expertov Ministerstva obrany SR). Z dôvodu zmeny medzinárodnej politickej situácie po teroristických útokoch na USA došlo k preloženiu návštevy ministra zahraničných vecí E. Kukana v DK (z októbra 2001 na február 2002). 
Otvorenie Zastupiteľského úradu DK v Bratislave (1.9.2001) prispeje k ďalšiemu rozvoju spolupráce. Od augusta 2001 zastupuje záujmy SR v DK veľvyslanec.
V oblasti hospodárskej spolupráce a obchodnej výmeny pokračoval pozitívny trend. Vzájomná obchodná bilancia v roku 2001 bola vyrovnaná. Rezervy sú vo výške dánskych investícií v SR. Aj v roku 2001 Dánsko pokračovalo vo financovaní viacerých slovenských projektov zameraných na oblasť životného prostredia.

Švédske kráľovstvo (ŠK)
Dlhodobo bezproblémové vzťahy SR so ŠK boli počas celého roka charakterizované švédskou aktívnou podporou slovenským integračným ambíciám, najmä v prvom polroku 2001 - počas predsedníctva v EÚ. Ústredné postavenie mala prvá návšteva predsedu vlády SR vo Švédsku vo februári 2001. 
Záverečného summitu EÚ v Göteborgu sa dňa 16. júna 2001 zúčastnila oficiálna delegácia SR vedená predsedom vlády SR M. Dzurindom a boli realizované návštevy podpredsedu vlády SR Pála Csákyho, ministra ZV SR Eduarda Kukana, ministra PSVR SR Petra Magvašiho a ministerky financií SR Brigity Schmögnerovej. 
Aj keď návštevy mali charakter prezentovania priorít SR ako kandidátskej krajiny počas švédskeho predsedníctva v EÚ, ich uskutočnenie položilo základ pre realizáciu oficiálnych návštev švédskych predstaviteľov v SR v blízkej budúcnosti. 
V hospodárskej oblasti došlo k obratu, SR nedokázala udržať pozitívny trend z roku 1999, v ktorom SR prvý raz zaznamenala aktívne saldo vzájomnej obchodnej bilancie. Úroveň švédskych investícií v SR, vzhľadom na potenciál ŠK, naďalej nezodpovedá možnostiam tejto škandinávskej krajiny. 

Fínska republika (FR)
Slovensko-fínsky dialóg sa v r. 2001 rozvíjal v znamení úspešných rokovaní SR o pristúpení k EÚ a kandidatúry na členstvo v NATO. Fínska strana ocenila tento dosiahnutý pokrok a podporí zaradenie SR medzi členské krajiny EÚ po splnení kritérií. Postupne sa vo FR darí presadzovať obraz SR ako perspektívnej a dôveryhodnej krajiny, vyznávajúcej a uplatňujúcej hodnoty demokracie, ľudských a občianskych práv a slobôd.
Stykové aktivity SR - FR v r. 2001 možno hodnotiť ako dobré. Uskutočnili sa oficiálne návštevy predsedu fínskej vlády P. Lipponena v SR (máj) a ministra zahraničných vecí SR E. Kukana vo FR (január), pracovná návšteva ministra zahraničných vecí FR E. Tuomioju v SR (december) a oficiálna návšteva predsedu vlády SR M. Dzurindu vo FR (december). Realizované boli návštevy zástupcov viacerých výborov NR SR vo FR a návštevy dvoch výborov fínskeho parlamentu, ako i ministra obrany SR boli z neodkladných dôvodov odložené na rok 2002. Nepodarilo sa zrealizovať návštevy prezidentky FR a predsedníčky parlamentu FR v SR, avšak je reálne uvažovať aspoň s jednou z nich v r. 2002. 
Zmluvná základňa je vyhovujúca, jej revízia sa uskutočnila v r. 1996. Ministerstvá obrany oboch krajín v súčasnosti pokračujú v príprave Memoranda o porozumení.
	Obchodná bilancia SR a FR zostáva naďalej pasívna v neprospech SR. Aj keď sa zlepšila proporcionalita obratu v prospech nárastu exportu SR, rastie aj dovoz z FR do SR. Fínske investície v SR sú na nízkej úrovni.

Nórske kráľovstvo (NK)
Slovensko-nórske vzťahy možno hodnotiť v roku 2001 ako bezproblémové. Politický dialóg sa sústreďoval hlavne na ďalšie zintenzívnenie vzájomných vzťahov, ktorých dynamizácia nastala po parlamentných voľbách v SR v r. 1998. Podarilo sa dosiahnuť rovnováhu medzi návštevami slovenských predstaviteľov v NK a návštevami nórskych predstaviteľov na Slovensku. V januári 2001 vykonala oficiálnu návštevu SR predsedníčka Parlamentu NK K.K. Grondahl. V apríli 2001 navštívil SR ŠTAT MZV NK E.B. Eide. Vyvrcholením stykových aktivít bola oficiálna návšteva predsedu vlády SR M. Dzurindu v NK. Výsledkom jeho návštevy bola otvorená podpora nórskych predstaviteľov integračným ambíciám SR.
V hodnotenom období bol zaznamenaný pokles vzájomného obchodu, predovšetkým vo vývoze zo SR. Vo vzájomnej obchodnej bilancii existuje pasívne saldo v neprospech SR. Úroveň nórskych investícií v SR je aj naďalej nízka a nezodpovedá potenciálu tejto krajiny.  

 Turecká republika (TR)
V uplynulom roku pokračoval rozvoj vzájomných vzťahov vo všetkých oblastiach spoločného záujmu s TR. Celkovo sa podarilo udržať vysokú intenzitu stykov, ktoré potvrdili tradične priateľské a bezproblémové vzťahy oboch krajín. Ich dôkazom je pretrvávajúca podpora TR pre vstup SR do NATO.  
V roku 2001 sa uskutočnili nasledujúce bilaterálne stretnutia: konzultácie štátnych tajomníkov MZV SR a TR J. Figeľa a F. Logoglu v Bratislave (26.2.2001), oficiálna návšteva podpredsedu vlády TR pre európsku integráciu M. Yilmaza v SR (16.3.2001), zasadanie Spoločného výboru pre Dohodu o voľnom obchode za účasti štátneho tajomníka MH SR P. Brňa (10.-11.4.2001), politicko-bezpečnostné konzultácie na úrovni GR sekcií MZV SR a TR I. Korčoka a S. Čališlara v Ankare (20.6.2001), návšteva delegácie MV SR v TR vedená prezidentom Policajného zboru SR P. Zajacom (17.-20.10.2001), účasť ministra spravodlivosti SR J. Čarnogurského na 4. Eurázijskom ekonomickom summite v Istanbule (8.-10.11.2001) a oficiálna návšteva náčelníka Generálneho štábu TR gen. H. Kivrikoglua v SR (4.-6.12.2001).
V rámci aktívnej bilaterálnej stykovej činnosti na vládnej úrovni boli pripravené na podpis dva zmluvné dokumenty a uskutočnili sa expertné konzultácie k zahraničnopolitickým  a bezpečnostným otázkam. 
Celkový objem vzájomnej obchodnej výmeny medzi oboma krajinami vzrástol, slovenský export však v porovnaní s rokom 2000 zaznamenal pokles. Táto zmena bola spôsobená masívnym dovozom áut a autobusov ako aj hospodárskou a finančnou krízou v TR (november 2000, február 2001), ktorá devalváciou tureckej líry o viac ako 70% výrazne znevýhodnila exportérov do TR.
Napriek snahe slovenskej strany sa v uplynulom roku nepodarilo uskutočniť ďalšie zasadnutie Zmiešanej hospodárskej komisie, termín ktorého bol presunutý na prvý štvrťrok 2002. Opätovne nebola ukončená ratifikácia viacerých bilaterálnych dohôd z rokov 1997 – 2000 zapríčinená systémom práce parlamentu TR, ktorý sa prednostne zaoberá vnútropolitickými problémami a nevenuje dostatočnú pozornosť problematike zmluvných vzťahov.

Švajčiarska konfederácia (ŠK) 
SR pokračovala v aktívnom bilaterálnom dialógu so ŠK (realizácia oficiálnej návštevy ministra ZV ŠK v SR, oficiálnej návštevy predsedu NR SR v ŠK, neformálne stretnutie predsedu vlády SR so švajčiarskym prezidentom počas svetového ekonomického fóra, pracovná návšteva ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR v ŠK). Vzhľadom na termínové možnosti švajčiarskej strany bola odložená realizácia prvej oficiálnej návštevy švajčiarskeho prezidenta v SR. Vzťahy SR so ŠK nie sú zaťažené otvorenými otázkami. 
V roku 2001 pokračovala vzájomne výhodná spolupráca v hospodárskej oblasti, pričom sa však nepodarilo prilákať väčší podiel švajčiarskeho kapitálu do slovenskej ekonomiky. 
V priebehu roka 2001 boli úspešne realizované projekty na podporu rómskeho etnika v SR, predovšetkým v oblasti vzdelávania, ktoré boli vypracované a financované švajčiarskou vládou.

Lichtenštajnské kniežatstvo (LK)
Vo vzťahu k Lichtenštajnskému kniežatstvu, s ktorým nemá SR doposiaľ nadviazané diplomatické styky, pokračovali neformálne rozhovory (úroveň veľvyslancov SR a LK v Berne) bez konkrétneho výsledku, vzhľadom na skutočnosť, že SR doposiaľ nebola zo stany LK oficiálne uznaná.    

Islandská republika (IR)
V roku 2001 sa slovensko-islandské vzťahy vyznačovali pokračujúcou nízkou intenzitou. Hlavnou príčinou zostáva geografická vzdialenosť a absencia efektívnych zastupiteľských úradov. 
Za sledované obdobie sa nevyskytli sporné alebo otvorené problémy. Výnimkou je nedoriešenie otázky uzatvorenia dohody o ochrane a podpore investícii a dohody o zamedzení dvojitého zdanenia, čo bráni ďalšiemu rozvoju obchodno-ekonomickej spolupráce. 
V hodnotenom období sa neuskutočnili žiadne významnejšie stykové aktivity. Pripravovaná návšteva ministra zahraničných vecí SR na Islande bola na žiadosť slovenskej strany odložená.

2.2.Vzťahy slovenskej republiky s asociovanými krajinami 

Česká republika (ČR)
Intenzívne kontakty a spolupráca v prakticky všetkých oblastiach a na všetkých úrovniach, od pracovno-expertnej až po najvyššiu politickú, boli charakteristické pre slovensko-české vzťahy v roku 2001 (kľúčovými boli najmä návštevy : prezidenta SR R. Schustera v ČR (1/01), oficiálna návšteva predsedu NR SR J. Migaša v ČR (10/01) a recipročné oficiálne návštevy premiérov M. Dzurindu v Prahe (5/01) a M. Zemana v Bratislave (11/01), oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí J. Kavana v Bratislave (03/01)). Prácou oboch premiérov a vlád na princípe “do roka a do dňa“ sa podarilo vyriešiť v 1. polroku mnohé otázky spojené s priepustnosťou hraničných priechodov a zvýšenie komfortu medzištátneho styku (v tejto oblasti pozitívne pôsobila pracovná skupina štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba a námestníka ministra ZV ČR H. Kmoníčka), ale aj ďalšie otázky (zadržanie dvoch občanov ČR na Kube a SR v Kolumbii), problematiku sporu okolo pozemkov v rekreačnej oblasti Kasárne (v tejto súvislosti je potrebné poukázať na skutočnosť, že SR ho nevnímala ako problém, ktorý by mal byť  riešený na takejto úrovni a považuje ho za problém občiansko-právny a nie politický). V 2. polroku bola práca zameraná na kultúrnu spoluprácu - hlavne na udržanie zrozumiteľnosti oboch jazykov (najmä slovenčiny v českom prostredí). Naďalej je riešené tiež celé spektrum otázok, u ktorých sa riešenie ukazuje komplikované, ako napr. problematika dohody o podpore investícií. 
Vývoj ukázal, že vnútropolitické a zahraničnopolitické postoje SR a ČR boli v mnohých prípadoch podobné až totožné, čo vytvára dobré predpoklady pre koordináciu postojov obidvoch krajín pre riešenie otázok v rámci V4 a iných regionálnych zoskupení a pri zlaďovaní krokov voči európskym a euroatlantickým integračným zoskupeniam.  
ČR demonštrovala na všetkých úrovniach – od prezidentskej po odbornú – maximálnu otvorenosť a pripravenosť podporiť pozvanie SR za člena NATO na summite v Prahe v roku 2002. Konkrétnym vyjadrením podpory v oblasti vojensko-politickej spolupráce je vytvorenie spoločnej česko-slovenskej jednotky v rámci KFOR a spoločnej slovensko-česko-poľskej jednotky.
Intenzívne rokovania pokračujú v oblasti hraničného režimu na slovensko-českej hranici. V súvislosti s možným sprísnením hraničného režimu na slovensko-českej hranici ČR uvažuje o zavedení štandardného hraničného režimu, ako aj o zavedení štandardného vízového režimu. Slovenská republika zastáva názor, že riešenie tejto otázky treba hľadať v širšom kontexte krajín V4, z pohľadu zabezpečenia ako “vnútroschengenskej hranice“ pri súčasnom zachovaní možností osobitného medzištátneho styku pre slovenských a českých občanov.
Vo vzťahu k EÚ oba štáty akceptovali základné východisko, podľa ktorého budú kandidátske krajiny vstupovať do EÚ na základe individuálnej pripravenosti, pričom oficiálne deklarujú, že najvýhodnejším pre obe krajiny (v širšom kontexte pre V4) je spoločný vstup, ktorý nenaruší historické, ekonomické a spoločenské väzby.
	ČR predstavuje pre SR druhého najvýznamnejšieho obchodného partnera. Zmluvná základňa je široká a vytvára podmienky i priestor pre rozvoj hospodárskych vzťahov. Zmluvno-právnu základňu našich vzťahov tvorí viac ako 90 vládnych, prezidentských zmlúv a dohôd, ako i medzirezortných zmluvných dokumentov. Vzhľadom na tradičné a súčasné obchodné vzťahy medzi SR a ČR neexistuje prakticky odvetvie, v ktorom by neboli nadviazané obchodné kontakty na úrovni podnikateľských subjektov.

Poľská republika (PR)  
V roku 2001 pokračovala intenzívna slovensko-poľská spolupráca, aj keď kontakty boli do určitej miery v druhom polroku poznačené predvolebnými aktivitami poľských predstaviteľov. Po septembrových parlamentných voľbách PR a konštituovaní novej vlády prebehli v posledných mesiacoch r. 2001 prvé kontakty venované príprave pôdy pre ďalší rozvoj dvojstrannej spolupráce, podpore integračných ambícií SR do NATO novou štátnou reprezentáciou PR a spoločnej snahy SR i PR o súčasný vstup do EÚ. Konkrétnym prejavom podpory PR ambíciám vstupu SR do NATO bol návrh a následne podpis dohody o vytvorení spoločnej slovensko-poľsko-českej  vojenskej brigády pre potreby NATO so sídlom na Slovensku.
 Medzi najvýznamnejšie stykové aktivity r. 2001 patrili: oficiálna návšteva maršálka Sejmu PR M. Plazynského v SR (11.-14.1.), návšteva podpredsedu vlády P. Hamžíka v PR (17.-19.1.), oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí SR v PR (17.-18.5.). Bilaterálne sa stretli ministri obrany, spravodlivosti, kultúry a dopravy. Na multilaterálnych fórach v PR  rokovali prezidenti a premiéri (Pszcyna- prezidenti V4; Krynica- ekonomické fórum; Krakow- premiéri V4). 
V bilaterálnej spolupráci sa pozornosť sústredila na modernizáciu infraštruktúry na hraničných priechodoch a rozšírenie prevádzky na existujúcich priechodoch. V januári 2001 bol otvorený nový hraničný priechod Novoť-Ujsoly a bola podpísaná dohoda o zmene Dohody medzi MDPaT SR a MDaMH PR o určení miesta spojenia diaľnice D-18. Dohoda predpokladá spojazdnenie diaľničného spojenia v roku 2005.
	Otvorený bol nový honorárny konzulát SR v Rzeszowe. Nepodarilo sa otvoriť Generálny konzulát SR v Krakowe. Taktiež nebolo posilnené vzájomné mediálne zastúpenie, čím nedošlo k zintenzívneniu spravodajstva a prehĺbeniu informovanosti.
	Slovensko-poľská obchodná výmena si udržiava stúpajúci trend. 

Maďarská republika (MR)
Intenzívny vývoj slovensko-maďarských vzťahov naštartovaný v roku 1998 pokračoval aj v roku 2001 častými pracovno-expertnými i vysokými-politickými kontaktmi v politickej, hospodárskej a kultúrnej oblasti. V r.2001 bolo realizované okrem iného napr. stretnutie na úrovni prezidentov (18.-20.10.2001 v SR), predsedov vlád (23.4.2001 v MR), ministrov zahraničných vecí (15.2.2001 v SR), ako aj množstvo stretnutí ministrov jednotlivých rezortov. 
Problematika vodného diela Gabčíkovo-Nagymaros a s ním súvisiaca realizácia rozsudku Medzinárodného súdneho dvora bola pričinením obidvoch strán posunutá do expertnej roviny.
1.9.2001 bol v Békešskej  Čabe otvorený generálny konzulát SR, ktorého úlohou je okrem poskytovania konzulárnych služieb občanom SR aj podpora hospodárskych vzťahov a pomoc Slovákom v tejto časti MR. Z hľadiska rozvoja slovensko-maďarských vzťahov a posilňovania dôvery medzi obidvomi krajinami má veľký význam otvorenie mosta medzi Štúrovom a Ostrihomom 11.10.2001. 
V priebehu hodnoteného obdobia sa ďalej rozšírila zmluvná základňa bilaterálnych vzťahov, keď boli podpísané dohody o sprístupnení prírodných a historických hodnôt a o cezhraničnej spolupráci.
Oficiálni predstavitelia MR vyjadrujú podporu vstupu SR do NATO a EÚ. 
Na druhej strane došlo aj ku komplikáciám vo vzájomných vzťahoch v dôsledku prijatia Zákona o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách. Táto otázka bude ešte predmetom ďalších rokovaní.

Slovinská republika (SloR)
Úroveň vzťahov SR a SloR na politickej úrovni bola aj v uplynulom roku veľmi vysoká, krajiny nemajú nijaké otvorené či sporné otázky. Spolupráca bola veľmi intenzívna a produktívna aj na multilaterálnych fórach, a to tak pri výmene informácií a skúseností v záujme napĺňania integračných ambícií oboch krajín predovšetkým v prípade EÚ a NATO, ako aj v medzinárodných organizáciách. 
Najvýznamnejšou aktivitou v bilaterálnych vzťahoch bola oficiálna návšteva prezidenta SR R. Schustera v sprievode viacerých členov vlády v SloR (máj 2001). Predseda vlády SR M. Dzurinda navštívil v roku 2001 SloR spolu trikrát. Okrem toho sa uskutočnili návštevy viacerých členov vlády z oboch strán a konzultácie expertov z rôznych oblastí. 
Obchodná výmena vykazovala aj v roku 2001 trend ďalšieho rastu, takže existuje reálny predpoklad mierneho prekročenia rekordného stavu z roku 2000. Súčasne sa rozvíjali aj ďalšie formy hospodárskej spolupráce (investície, spoločné pôsobenie na trhoch tretích krajín, zamestnávanie občanov partnerskej krajiny, spolupráca pri využívaní prístavu Koper a pod.).

Lotyšská republika (LoR) 
Bezproblémové vzťahy medzi SR s Lotyšskou republikou  si v r. 2001 zachovali svoju dobrú úroveň. Podobnosť oboch krajín čo do veľkosti, nedávnej histórie, vnútropolitického vývoja, vrátane transformačného procesu spoločnosti, ako i blízkosť priorít ich zahraničnej politiky naznačujú reálnu možnosť existencie dobrých partnerských vzťahov. V oblasti integrácie do EÚ a NATO prebieha intenzívna neformálna spolupráca a výmena názorov na bilaterálnej i multilaterálnej úrovni. Odstúpenie LoR od kandidatúry do BR OSN na roky 2006-2007 odstránilo možno jediný existujúci problém vzájomných vzťahov.
		 Styková činnosť na vysokej úrovni bola pomerne živá. Uskutočnila sa oficiálna návšteva PV LoR A. Berzinša v SR (máj) hneď po jeho účasti na medzinárodnej konferencii v Bratislave a pracovná návšteva PPV SR M. Kadlečíkovej na medzinárodnej. konferencii v Rige (október). Ďalej to boli pracovné návštevy podpredsedu lotyšského parlamentu R. Piksa, ministerky pre privatizáciu M. Machovej, ministra školstva M. Ftáčnika a ŠTAT MV SR I. Budiaka. Z termínových dôvodov sa nepodarilo realizovať návštevu prezidenta SR R. Schustera v LoR, ktorá ostáva spolu s návštevou predsedu NR SR úlohou na tento rok. 
	Určitým slabým miestom vzájomnej kooperácie zostáva obchodno-ekonomická spolupráca, ktorá ešte nezodpovedá možnostiam ani záujmu oboch krajín. Na druhej strane však môžeme konštatovať jej určité zlepšenie v tomto roku, vrátane rastu turistiky z Pobaltia do SR. Bilaterálna zmluvná základňa je najkompletnejšej spomedzi pobaltských krajín. V januári 2001 bola podpísaná dohoda medzi MH SR a MH Lotyšskej republiky o obchodno-hospodárskej spolupráci a vedecko-technickej spolupráci. Pozitívom je ukončenie revízie zmluvnej základne výmenou listov ministrov zahraničných vecí a podpísanie dvoch dohôd - o medzinárodnej kombinovanej doprave a o obchodno-hospodárskej a vedecko-technickej spolupráci.

Litovská republika (LiR)
V r. 2001 došlo k určitej intenzifikácii vzájomných vzťahov SR - LiR. Je potrebné konštatovať, že reálne možnosti i potreby spolupráce sú však nesporne väčšie ako je skutočnosť. Pozitívom je fakt, že  vzájomné vzťahy nie sú zaťažené žiadnymi problémami, čo vytvára vhodné predpoklady pre rozvoj  spolupráce vo všetkých oblastiach obojstranného záujmu.
V stykovej oblasti bola najvýznamnejšou oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí SR E. Kukana v Litve (marec), počas ktorej bola prerokovaná  problematika prehĺbenia bilaterálnych vzťahov a spolupráce oboch krajín pri ich začleňovaní do európskych a euroatlantických integračných zoskupení. Na medzinárodnej konferencii “Nové európske demokracie: Vodcovstvo a zodpovednosť“ v máji v Bratislave sa zúčastnil predseda vlády LiR R.Paksas. Pracovné návštevy uskutočnili aj ŠTAT MO LiR A.Malauskas a ŠTAT MP LiR V.Grušouskas v SR a ŠTAT J.Figeľ v LiR.
Zmluvno-právna základňa odzrkadľuje nižšiu aktivitu vzájomných kontaktov, najmä v obchodno-ekonomickej oblasti. Doteraz sa nepodarilo ukončiť jej revíziu. Podpísaná bola dohoda o zabránení dvojitého zdanenia a nová dohoda o zrušení vízovej povinnosti. V štádiu príprav je dohoda o ochrane a vzájomnej podpore investícií. 
Obchodno-ekonomická spolupráca, aj keď obchodné saldo je pre SR pozitívne, nevyužíva objektívne možnosti, ktoré poskytujú ekonomiky oboch krajín.

Estónska republika (ER) 
Slovensko-estónske vzťahy sa nepodarilo dostať z určitého útlmu a naďalej pretrvávajú nevyužité rezervy z hľadiska intenzifikácie spolupráce v politickej i ekonomickej oblasti. 
Najvýznamnejšou stykovou aktivitou v r. 2001 bola návšteva estónskeho premiéra M. Laara na medzinárodnej konferencii premiérov krajín kandidujúcich do NATO v Bratislave (máj). Na návšteve bola aj ministerka privatizácie M. Machová (február) a minister obrany J. Stank (september). Nezrealizovaná recipročná návšteva predsedu vlády SR M. Dzurindu v ER sa predbežne pripravuje na I. polrok 2002. Opakovane boli odložené tiež medziministerské konzultácie v Bratislave.
Estónsko ako kandidát na členstvo v EÚ a NATO je pre SR dôležitým partnerom s pozitívnym prístupom k výmene poznatkov a skúseností. 
Napriek prejavenému záujmu oboch strán sa v roku 2001 nepodarilo ukončiť revíziu zmluvnej základne medzi SR a ER. Podpísané boli dve dohody - o medzinárodnej cestnej osobnej a nákladnej doprave a o vojenskej spolupráci. Návrh dohody o zamedzení dvojitého zdanenia, schválený vládou SR, čaká na obdobný krok vlády ER. V štádiu prípravy sú dohody o vzájomnej ochrane investícií a o leteckej doprave. Zlepšiť treba obchodno-ekonomickú spoluprácu, ktorá naďalej nezodpovedá možnostiam oboch krajín. 

Bulharská republika (BR)
Zahraničná politika SR voči Bulharsku sa v roku 2001 vyvíjala v súlade so svojím ústredným motívom - prípravou na vstup do NATO a EÚ. Na žiadnej úrovni spoločného záujmu neboli zaznamenané momenty narušenia tradične dobrého vzťahu medzi oboma krajinami. V oblasti zmluvno-právnej základne sú uzatvorené všetky strategické dohody.
Oficiálna styková činnosť na najvyššej úrovni pokračovala i počas roka 2001: 14.-15.1. sa zrealizovala oficiálna návšteva predsedu NR SR J. Migaša v BR; uskutočnilo sa aj zasadnutie Medzirezortnej pracovnej skupiny pre dopravu (5. apríl); III. zasadnutie Medzivládnej slovensko-bulharskej zmiešanej komisie pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu sa konalo na Slovensku 19.-20. apríla; oficiálnu návštevu BR vykonal 29.-30. mája minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR P. Magvaši, počas ktorej bola podpísaná Zmluva o sociálnom zabezpečení medzi vládou SR a BR. Vzájomné kontakty medzi predstaviteľmi SR a BR dopĺňali aj niektoré významné multilaterálne podujatia: predseda vlády SR M. Dzurinda sa zúčastnil vrcholného stretnutia predstaviteľov Európskej ľudovej strany (EĽS) v Sofii (5. jún); počas summitu hláv štátov skupiny V-10 v Sofii (4.-5. októbra) sa prezident SR R. Schuster stretol s prezidentom BR P. Stojanovom; 7.-8. novembra sa uskutočnilo bilaterálne rokovanie medzi ministrom ZV SR E. Kukanom a jeho partnerom z BR S. Passym v rámci 109. zasadnutia Výboru ministrov RE v Štrasburgu. Stykové aktivity tohto roka boli prakticky na všetkých úrovniach determinované konaním parlamentných volieb, zostavovaním novej vlády BR a novembrovými prezidentskými voľbami.
Veľmi efektívne sa spolupráca SR a BR napĺňa aj v rámci medzinárodných organizácií. V októbri 2001 bola BR úspešne zvolená na post nestáleho člena BR OSN na roky 2002-2003 aj za podpory SR a recipročne BR ponúkla svoju podporu kandidatúre SR do tejto funkcie na obdobie rokov 2006-2007.

Rumunsko
Vzťahy SR s Rumunskom možno tradične hodnotiť ako priateľské, ktoré nie sú zaťažené žiadnymi otvorenými či nevyriešenými otázkami. Politický dialóg medzi obidvoma krajinami pokračoval aj počas roku 2001 na úrovni najvyšších predstaviteľov a členov vlád SR a Rumunska, čo zodpovedá obojstrannému záujmu o spoluprácu vo všetkých oblastiach. SR a Rumunsko zbližujú ciele vo vnútornej a zahraničnej politike a spoločné záujmy o rozvoj regionálnej spolupráce a integrácie do EÚ a NATO. Dialóg v rámci oficiálnych návštev i pracovných stretnutí bol zameraný na posilnenie dvojstrannej spolupráce, ako aj spolupráce na multilaterálnej úrovni, so stúpajúcim dôrazom na integračnú problematiku a v poslednom období aj na výmenu stanovísk vo vzťahu k Zákonu o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách (ZZM). Vo svojich ambíciách začleniť sa do EÚ a NATO sa SR ani Rumunsko nevnímajú ako konkurenti, ale ako partneri s dôrazom na vzájomnú výmenu skúseností z predvstupových procesov.
Z najvýznamnejších stykových aktivít roku 2001 možno uviesť nasledovné: účasť prezidenta SR R. Schustera na summite prezidentov karpatsko-dunajského regiónu v apríli v Bukurešti, počas ktorého rokoval aj s rumunským prezidentom I. Iliescom; v máji sa rumunský premiér A. Nastase zúčastnil májovej konferencie “Nové európske demokracie: Vodcovstvo a zodpovednosť“ v Bratislave; v júni prebehla oficiálna návšteva ministra národnej obrany Rumunska I.M. Pašcu v SR, v jej rámci sa zúčastnil aj stretnutia ministrov CENCOOP; v júni sa konalo 5. zasadnutie Medzivládnej slovensko-rumunskej zmiešanej komisie pre hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu v Bratislave, na ktorej sa za rumunskú stranu zúčastnil ŠTAT MZV C. Colteana; C.Colteana absolvoval i pracovné stretnutie so ŠTAT MZV SR J. Chlebom (jún); v auguste sa uskutočnilo bilaterálne rokovanie ŠTAT MZV Rumunska C. Diaconesca so ŠTAT MZV SR J. Chlebom v Bratislave k aktuálnej problematike ZZM; dôležitou stykovou aktivitou na parlamentnej úrovni bola návšteva rumunskej parlamentnej delegácie vedenej predsedom Snemovne poslancov rumunského parlamentu V. Dorneanu v SR (október); v novembri sa premiér SR M. Dzurinda spolu s ministrom hospodárstva Ľ. Harachom zúčastnili výročného zasadnutia predsedov vlád krajín CEFTA v Bukurešti; v decembri sa minister E. Kukan zúčastnil na konferencii OBSE v Bukurešti.
Okrem bilaterálnej kooperácie sa čoraz širší priestor vo vzájomných kontaktoch vymedzil multilaterálnej oblasti. Obe krajiny si prisľúbili recipročnú podporu kandidatúre na miesto nestáleho člena BR OSN. Rumunsko sa o tento post uchádza na roky 2004-2005 a SR na obdobie rokov 2006-2007. 
Hospodársku spoluprácu medzi SR a Rumunskom v priebehu posledných dvoch rokov charakterizujú mimoriadne pozitívne tendencie tak v oblasti obchodnej výmeny, kde slovenský vývoz takmer štvornásobne prekračuje dovoz, ako aj v prípade rastu slovenských investícií v Rumunsku. K 31.8.2001 bolo v Rumunsku zaregistrovaných 65 spoločných podnikov. 

Cyperská republika (CR)
Vo vzťahoch SR a CR nie sú otvorené otázky. Obe krajiny spája blízkosť názorových stanovísk a záujmov v prebiehajúcich integračných procesoch.
V uplynulom roku došlo k nasledujúcim stretnutiam : konzultácie ŠTAT J. Figeľa na Cypre (5.6.2001), v júli sa v rámci svojej dovolenky stretol predseda NR SR J. Migaš s predsedom cyperského parlamentu D. Christofiasom, minister obrany SR J. Stank navštívil tábor slovenského kontingentu vo Famaguste (1.9.2001) a v decembri sa uskutočnila návšteva ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR P. Magvašiho.
ZÚ SR aj v roku 2001 aktívne vystupoval v roli sprostredkovateľa oboch cyperských komunít a v nárazníkovej zóne OSN usporiadal deväť stretnutí lídrov desiatich politických strán z oboch častí ostrova. Na rozdiel od minulých rokov sa bikomunitné schôdzky podarilo dostať do polohy pravidelného, takmer každomesačného politického podujatia. Angažovanosť SR na Cypre vzrástla po tom, ako slovenskí vojaci nahradili rakúsky kontingent pôsobiaci v rámci mierových síl OSN - UNFICYP.
Významným impulzom pre rozvoj dvojstrannej hospodárskej spolupráce bolo usporiadanie prvého zasadnutia zmiešanej hospodárskej komisie, ktoré sa za účasti štátneho tajomníka MH SR P. Brňa a predstaviteľov podnikateľov uskutočnilo v Nikózií (15.-17.10.2001). Saldo obchodnej bilancie je aktívne.

Malta
Bilaterálne vzťahy s Maltou, s ktorou SR spája prístupový proces a budúce členstvo v EÚ, pokračovali aj v roku 2001 zvlášť intenzívne, o čom svedčia tri vrcholné návštevy: dve v SR - v marci oficiálna návšteva prezidenta Malty G. de Marca, v máji návšteva predsedu Poslaneckej snemovne A. Taboneho - a jedna na Malte, v júni oficiálna návšteva delegácie SR, vedenej predsedom vlády SR M. Dzurindom (recipročná, odložená z novembra 2000).
Výsledkom úrovne bilaterálnych vzťahov je aj písomné potvrdenie podpory kandidatúre SR na post nestáleho člena BR OSN v rokoch 2006-2007. 

2.3. Vzťahy Slovenskej republiky s krajinami SNŠ a západného Balkánu

Ruská federácia (RF)
Rok 2001 priniesol do slovensko-ruských vzťahov tri návštevy na najvyššej úrovni - minister zahraničných vecí RF I. Ivanov v SR v januári, predseda Štátnej dumy RF G. Selezňov v SR v novembri a vyvrcholenie predstavuje novembrová historicky prvá návšteva prezidenta SR R. Schustera v RF. Za jeden z najdôležitejších momentov možno označiť rozmrazenie vzťahov v oblasti deblokácií ruského dlhu voči SR doriešením problematiky neodobratia systému S-300 od ruskej strany. Pokračovala spolupráca v obchodno-hospodárskej sfére, ktorá predstavuje prioritu vo vzájomných vzťahoch - z dôvodu surovinového naviazania na RF už tradične pokračoval nárast záporného salda vo vzájomnom obchode. Podarilo sa citlivo a bez vážnejších výkyvov zvládnuť zavedenie vízovej povinnosti medzi našimi krajinami od 1. januára 2001. Celkovo vzťahy potvrdili ich smerovanie a rozvoj v dobrom a pragmatickom duchu. 
Ruská federácia zaujíma popredné miesto v rámci zahraničného obchodu Slovenskej republiky. Obchodno-hospodárske vzťahy medzi SR a RF majú pre rozvoj ekonomiky SR stále značný význam, nakoľko slovenská ekonomika je v prevažnej miere závislá na dovoze palivovo-energetických zdrojov a nerastných surovín a Ruská federácia je zatiaľ monopolným dodávateľom strategických surovín pre slovenské hospodárstvo. Hovoriť o diverzifikácii energetických zdrojov sa v súčasnosti dá viac-menej v teoretickej rovine. Na splnenie tohto strategického zámeru treba dlhšie obdobie a značné finančné zdroje. Rusko nie je nasýtené domácou produkciou, čo vytvára priestor pre zvýšenie exportu slovenských výrobkov.
Budovanie zmluvno-právnej základne v základných medzivládnych a rezortných dvojstranných dokumentoch pre rozvoj obchodno-hospodárskej spolupráce medzi SR a RF bolo v podstate ukončené. Významnou mierou k rozvoju vzájomnej spolupráce prispieva  Medzivládna komisia pre obchodno-hospodársku, vedecko-technickú a kultúrnu spoluprácu medzi SR a RF, ktorá rieši zásadné otázky, ďalšie námety a konkrétne opatrenia v oblasti vzájomnej spolupráce. Ďalším významným faktorom v rozvoji spolupráce sú zasadnutia zmiešaných komisií, vytvorených na základe uzatvorených dohôd medzi Ministerstvom hospodárstva SR a administráciami vybraných subjektov RF o obchodno-hospodárskej a vedecko-technickej spolupráci. 
	Vývoz zo Slovenskej republiky má rastúcu tendenciu a v percentuálnom vyjadrení nárastu predstihuje dovoz. Celkový objem obchodnej výmeny je však z hľadiska SR vysoko pasívny. V obchode s Ruskom dosahujeme najvyšší obchodný deficit. Hlavným problémom je dovoz ropy a zemného plynu. Zaznamenávame však spomalenie rýchlosti rastu ich dovozu. 
Hodnotenie efektívnosti obchodných vzťahov iba na základe ukazovateľov, ako sú objem exportu a objem importu, nedáva objektívny obraz  o význame spolupráce s Ruskou federáciou. Výsledky spolupráce bude potrebné hodnotiť v širších súvislostiach, s kvantifikáciou efektov, ktoré sa dosahujú pri spracúvaní surovín a energií dovážaných z RF, vrátane efektov, ktoré sa prejavujú z exportu produkcie, vyrábanej z ruských surovín. Po kvantifikovaní vyššie uvedených úvah ich analýza ukáže, že “devízová náročnosť“ obchodno-hospodárskej spolupráce s Ruskou federáciou sa z vysoko pasívnej zmení na nulovú až mierne aktívnu.
Ukrajina
	Vzťahy s Ukrajinou sa vyvíjajú ako bezproblémové so vzájomnou ústretovosťou pri riešení bilaterálnych i multilaterálnych otázok. V apríli sa uskutočnila oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí Ukrajiny A. Zlenka v SR a v máji historicky prvá oficiálna návšteva prezidenta Ukrajiny L. Kučmu v SR. Ťažiskom vzťahov je najmä ekonomická oblasť. Po pozitívnom obrate v obchodno - ekonomickej spolupráci v r. 2000 pokračovala dynamika jej rastu aj v roku 2001. SR sa úspešne zapojila do viacerých významných privatizačných projektov na Ukrajine. Bola rozpracovaná možnosť zapojenia SR do tranzitu energonosičov cez ukrajinské územie. Od marca 2001 je v platnosti dohoda o uľahčení vízového režimu pre vybrané skupiny občanov. V súlade so zameraním ZP, SR pokračovala v rozvoji dobrých susedských vzťahov s Ukrajinou, deklarovala podporu jej úsilia o postupné začleňovanie do demokratických a trhovo orientovaných štruktúr vrátane WTO. Pretrváva nedoriešený problém dokončenia výstavby Krivorožského ťažobno-úpravárenského kombinátu v Dolinskej a zatiaľ sa neuskutočnila recipročná oficiálna návšteva predsedu ukrajinského parlamentu v SR.
Ukrajina v rámci obchodno-hospodárskej spolupráce so SR zaujíma významné miesto ako dodávateľ surovín pre ekonomiku SR a široké odbytisko pre produkciu slovenského priemyslu. Jej význam zvýrazňuje aj fakt, že je našim bezprostredným susedom a tranzitnou krajinou pre dodávky energonosičov a ostatných nerastných surovín z Ruskej federácie  a krajín SNŠ. 
Pre zabezpečenie rozvoja obchodno-hospodárskej spolupráce a činnosť podnikateľských subjektov oboch strán je vytvorená reálna zmluvno-právna základňa na celej vertikálnej osi. Významnou mierou k rozvoju vzájomných obchodno-hospodárskych vzťahov prispieva zriadená Medzivládna komisia pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu  medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou. 
Po dlhodobom poklese zahraničného obchodu s Ukrajinou bol v  roku 2001 zaznamenaný vo vzájomnom obchode nárast, čo sa však na druhej strane odzrkadlilo v negatívnom salde obchodnej bilancie. Pozitívnym javom v roku 2001 bol nárast slovenského exportu. 
	Zavedenie vízovej povinnosti s Ukrajinou od 1.7.2000 sťažilo podmienky pre rozvoj bilaterálnych obchodno-hospodárskych vzťahov, pričom najväčší dopad bol zaznamenaný v cestovnom ruchu.

Bieloruská republika
Vo vzťahoch s Bieloruskom zaujíma SR - vzhľadom na jej súčasnú vnútropolitickú situáciu a pozície medzinárodných organizácií - zdržanlivý postoj. Vzájomné kontakty sa obmedzujú na stretnutia počas multilaterálnych podujatí. Potvrdenie prezidentského mandátu A. Lukašenka v septembrových prezidentských voľbách nedáva zatiaľ predpoklad k radikálnejšej zmene smerovania vnútornej i zahraničnej politiky Bieloruska.

Moldavská republika (MoR)
Bilaterálne vzťahy s MoR v roku 2001 boli utlmené najmä z dôvodu odlišných priorít slovenskej a moldavskej zahraničnej politiky po parlamentných a prezidentských voľbách v MoR začiatkom roka 2001. Proces nadviazania skutočne štandardných vzťahov s MoR však bol naštartovaný oficiálnou návštevou ministra zahraničných vecí MoR v SR začiatkom r. 2000. Pozitívne predpoklady pre ďalšie rozvíjanie týchto vzťahov vytvára dlhodobý záujem moldavskej strany o spoluprácu aj v rámci medzinárodných organizácií. Politická situácia v MoR je však príliš nestabilná na to, aby sa mohli stanoviť pevné a dlhodobé priority. Ťažiskom bilaterálnych vzťahov medzi SR a MoR je ekonomická a obchodná spolupráca. Vo vzťahoch medzi SR a MoR neexistujú žiadne problémové oblasti, v ktorých by dochádzalo k politickým alebo ekonomickým nezhodám, no celkove nezodpovedajú úrovni, aká by bola medzi oboma krajinami potrebná. Nebola finalizovaná revízia zmluvnej základne, len postupne dochádza k uzatváraniu ekonomických zmlúv. Kultúrne a školské styky sú rovnako utlmené. Slovenská strana zatiaľ nereagovala na záujem moldavskej strany o uzavretie kultúrnej dohody. Moldavská strana v minulosti prejavila záujem o uzatvorenie medzištátnej zmluvy o priateľstve a spolupráci. SR podobne ako väčšina západoeurópskych krajín neuzatvára podobný typ zmlúv, uprednostňuje podpisovanie konkrétnych rezortných zmluvno-právnych dokumentov resp. spoločných vyhlásení. 
Na podnet moldavského prezidenta V. Voronina došlo počas summitu hláv štátov karpatsko-dunajského regiónu v Bukurešti (apríl) k bilaterálnemu stretnutiu so slovenským prezidentom R. Schusterom, ktorý bol pri tejto príležitosti pozvaný na oficiálnu návštevu MoR. Z ďalších stykových aktivít stojí za zmienku návšteva expertov ekonomických rezortov a skupiny slovenských podnikateľov v MoR.
V oblasti obchodnej výmeny boli zaznamenané veľmi priaznivé tendencie, čo potvrdzuje zvyšujúci sa záujem slovenských podnikateľských subjektov o hospodársku spoluprácu s moldavskými partnermi. 

Južný Kaukaz, stredná Ázia 
Jednoznačnú prioritu vzťahov SR s krajinami južného Kaukazu a strednej Ázie predstavuje kontinuálne orientácia na obchodno-ekonomickú spoluprácu, ktorá je aj napriek deklarovanému záujmu stále neuspokojivá a málo rozvinutá. Významná je a naďalej aj bude spolupráca v rámci medzinárodných organizácií a s tým úzko spätý rozvoj politického dialógu. ZÚ Moskva je okrem RF akreditovaný aj v Arménsku, Azerbajdžane, Gruzínsku, Turkmenistane, Kazachstane, Kirgizstane, Tadžikistane, pričom veľvyslanec ZÚ Moskva je akreditovaný aj v Uzbekistane a Bielorusku, kde má SR samostatné zastupiteľské úrady na úrovni vedúceho úradu. 
Až na novembrovú návštevu prezidenta SR R. Schustera v Kazachstane je možné v roku 2001 za prakticky nulové označiť stykové aktivity na najvyššej úrovni medzi SR a stredoázijskými republikami, ako aj SR a južným Kaukazom. Stretnutia sú stále prakticky obmedzené len na rámec multilaterálnych fór a najmä bilaterálnych kontaktov jednotlivých zastupiteľských úradov. 

Chorvátska republika (ChR)
Vzťahy SR s ChR možno hodnotiť ako bezproblémové, bez otvorených otázok s pozitívnym trendom rozvoja, charakterizované totožnými zahranično-politickými cieľmi - integráciou do európskych politických a bezpečnostných štruktúr. 
V roku 2001 SR navštívili prezident S. Mesić, minister pre európsku integráciu I. Jakovčič, minister hospodárstva G. Fižulić a predseda ZV parlamentu Z. Tomac. Chorvátsko navštívila ministerka privatizácie M. Machová, recipročne sa uskutočnili návštevy ministrov práce a sociálnych vecí SR a ChR P. Magvašiho a D. Vidoviča, ako aj návštevy generálnych prokurátorov oboch krajín M. Hanzela a R. Ortynskeho. Predseda vlády ChR I. Račan sa zúčastnil májovej konferencie “Nové európske demokracie: Vodcovstvo a zodpovednosť“ v Bratislave. Celkovo sa darilo udržiavať vysokú intenzitu vzťahov na vládnej aj expertnej úrovni. 
Na vládnej úrovni boli podpísané a v dohľadnej dobe vstúpia do platnosti dva nové zmluvné dokumenty. Dňa 6. novembra 2001 bola v Bratislave podpísaná Dohoda o voľnom obchode medzi Slovenskou republikou a Chorvátskou republikou, ktorá predstavuje významný krok v liberalizácii vzájomných obchodných vzťahov. Táto dohoda sa predbežne uplatňuje od 1. januára 2002.

Juhoslovanská zväzová republika (JZR)
	Plnenie úloh zahraničnej politiky SR voči JZR bolo v r. 2001 uskutočňované v podmienkach konsolidácie politického, hospodárskeho a spoločenského systému v krajine po demokratických zmenách, ktoré prebehli v mesiacoch október až december 2000. Zmenená vnútropolitická situácia v JZR a jej nové zahraničnopolitické postavenie malo priaznivý vplyv na celkovú situáciu v regióne i bilaterálne vzťahy. 
V r. 2001 pokračoval intenzívny politický dialóg nadviazaný po demokratických zmenách v Belehrade. Uskutočnili sa stykové aktivity na vysokej štátnej úrovni – návšteva prezidenta V. Koštunicu (bola jeho v poradí len druhou bilaterálnou návštevou po inaugurácii do funkcie) a ministra zahraničných vecí G. Svilanovića v SR (26.2.), dvakrát návšteva predsedu vlády SR M. Dzurindu v JZR (30.-31.8. a 7.10.), návšteva podpredsedu NR SR B. Bugára v JZR (9.11.) a návšteva predsedu dolnej komory parlamentu JZR D. Mićunovića v SR (25.-27.11.). Belehrad navštívili viacerí ministri vlády SR – v delegácii premiéra (30.-31.8.) to boli B. Schmögnerová, Ľ. Harach a J. Macejko, ďalej P. Koncoš (8.-10.4.), J. Čarnogurský (20.-21.5.) a dvakrát E. Kukan (3.-5.6 a 12.-14.10.). Do Bratislavy pricestovali zväzový minister národnostných a etnických spoločenstiev R. Ljajić (20.-21.6.), srbský minister spravodlivosti a miestnej samosprávy Batić (19.6.) a srbský minister kultúry B. Lečić (3.7.), zväzový minister spravodlivosti S. Marković (29.-30.11.) a zväzový minister hospodárstva a vnútorného obchodu P. Trojanović (3.-4.12.).
SR v stykových aktivitách s predstaviteľmi JZR akcentovala podporu demokratizačným procesom, vnútorným reformám, redefinovanej zahraničnej politike Belehradu a (re)integrácii JZR do medzinárodných zoskupení. Zároveň vyjadrila pripravenosť poskytnúť skúsenosti z transformačných procesov v rôznych oblastiach - napr. budovanie občianskej spoločnosti, transformácia hospodárskeho systému, médií a súdnictva, decentralizácia štátnej správy a posilňovanie úlohy miestnej samosprávy, aproximácia legislatívy k právu EÚ, riešenie menšinovej problematiky a.i. 
S cieľom poskytnúť JZR okrem politickej podpory aj reálnu ekonomickú pomoc, vláda SR ako výraz záujmu SR o konsolidáciu pomerov v JZR vyčlenila 55 mil. SK na rýchlu hospodársku pomoc, ktorá smerovala najmä do oblastí energetiky a zdravotníctva.
Dobudovaná bola zmluvnoprávna základňa, pričom v r. 2001 bolo podpísaných až 7 dokumentov, vrátane dôležitých hospodárskych (dohoda o zamedzení dvojitého zdanenia a dohoda o spolupráci v colných otázkach) a konzulárnych dokumentov (readmisná dohoda a dohoda o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov DP a SP). 
Spolupráca s krajanmi vo Vojvodine pokračovala v kultúrnej i školskej oblasti, ako aj oblasti poskytovania materiálnej a finančnej pomoci zo strany orgánov SR.
Na podrobné monitorovanie vývoja situácie v JZR zo strany SR mal nepochybne vplyv i fakt, že v období od mája 1999 do júna 2001 vo funkcii zvláštneho vyslanca GT OSN pre Balkán pôsobil minister ZV E. Kukan. 

Bosna a Hercegovina (BaH)
Vzájomné vzťahy SR s BaH sú nerozvinuté. V uplynulom roku nedošlo k žiadnemu bilaterálnemu stretnutiu okrem pravidelných kontaktov veľvyslanca SR v Záhrebe s bosenskými predstaviteľmi. SR doteraz nemá s BaH uzavretý žiadny bilaterálny dokument. Hospodárska spolupráca zďaleka nedosahuje želateľnú úroveň a reálne možnosti, pričom sa len postupne dostáva do pozornosti obchodných a podnikateľských kruhov. Vzájomný obrat SR a BaH nepresahuje v posledných rokoch 10 mil. USD, s 85-90% saldom v prospech SR. Firma SCP Ružomberok a.s. finančne vstúpila do jedného z troch papierenských komplexov v Banja Luke (entita Republika srbská).

Macedónsko (MaR)
		Bilaterálne vzťahy s Macedónskom nie sú zaťažené žiadnymi problémami zásadného významu. Celkový vývoj vzťahových otázok však v r. 2001 stagnoval v dôsledku regionálnej situácie a najmä krízy v etnických vzťahoch v MaR, ktorá prepukla do ozbrojeného konfliktu. Jedinou stykovou aktivitou na vysokej úrovni v r. 2001 bola návšteva ministerky zahraničných vecí MaR v SR 18. októbra. Táto návšteva potvrdila kvalitu vzťahov v politickej oblasti, prispela k pozitívnemu vnímaniu SR ako podporovateľa macedónskej štátnosti, jej územnej celistvosti a zvrchovanosti. Po návšteve ministerky zahraničných vecí Macedónska v SR v októbri 2001 sa obnovili rokovania k dohode o obchodnej a hospodárskej spolupráci a boli otvorené expertné rokovania o možných projektoch hospodárskej spolupráce;
Obe krajiny zbližujú rovnaké zahraničnopolitické ciele, aj keď Macedónsko sa nachádza na nižšom stupni približovania sa k európskym a transatlantickým štruktúram. Vzájomná hospodárska spolupráca neodráža úroveň politického dialógu a nezodpovedá možnostiam ekonomík oboch krajín.

Albánsko
SR má s Albánskom celkove dobré politické vzťahy. Rezervy existujú najmä v hospodárskej a obchodnej spolupráci, ale aj na poli kooperácie a rozvoja kultúrnych vzťahov, vedeckých i iných kontaktov. Celkový vývoj vzťahových otázok v r. 2001 stagnoval, neuskutočnili sa žiadne stykové aktivity na vysokej úrovni. Napriek úsiliu a konzultáciám na expertnej úrovni sa nepodarilo uzavrieť revíziu zmluvnej základne kvôli snahe albánskej strany zrušiť platnosť Protokolu o vysporiadaní vzájomných pohľadávok a záväzkov v platobných vzťahoch. Stagnuje aj príprava ďalších dokumentov, čo súvisí s venovaním pozornosti príslušných rezortov iným krajinám a regiónom.

2.4. Vzťahy Slovenskej republiky so štátmi Ázie, Afriky, Latinskej Ameriky, Austrálie a Oceánie

2.4.1. VZŤAHY SO ŠTÁTMI ÁZIE, AUSTRÁLIOU A ŠTÁTMI OCEÁNIE
Rozvoj vzťahov SR s Japonskom zaznamenal v roku 2001 nové rozmery predovšetkým  v dôsledku realizácie návštev japonských predstaviteľov v SR, rozhodnutia o zriadení ZÚ Japonska v Bratislave, ekonomických aktivít a snahy o obojstranné zrušenie vízovej povinnosti (k zrušeniu vízovej povinnosti došlo v januári 2002). Najvýznamnejšou akciou bola oficiálna návšteva delegácie vedenej predsedom Dolnej snemovne japonského parlamentu Tamisuke Watanukim v SR v auguste 2001, ktorá bola prvou oficiálnou návštevou predsedu japonského parlamentu v SR. Osobitnú pozornosť si zasluhujú aj kontakty na úrovni MZV, v priebehu ktorých boli prekonzultované hlavné bilaterálne otázky, ale aj stanoviská obidvoch krajín k hlavným zahranično-politickým otázkam. V októbri 2001 sa SR na Valnom zasadnutí "World Tourist Organization" vo funkcii vedúceho oficiálnej delegácie zúčastnil štátny tajomník MH SR P. Brňo. Návšteva bola využitá na bilaterálne rokovania s predstaviteľmi japonského Ministerstva pôdy, infraštruktúry a dopravy, do pôsobnosti ktorého spadá cestovný ruch. Návšteva ministra školstva SR bola z dôvodu pracovnej vyťaženosti ministra školstva SR preložená na I. štvrťrok 2002. Medzi ďalšie významné politické udalosti možno zaradiť rozhodnutie japonskej vlády otvoriť svoje veľvyslanectvo v Bratislave v januári 2002. Osobitná pozornosť bola venovaná ekonomickej spolupráci so zvláštnym zreteľom na aktívnu podporu slovenského vývozu do Japonska a stimuláciu záujmu japonských investorov o vstup do slovenskej ekonomiky. Spolupráca v oblasti kultúry bola v roku 2001 založená prevažne na priamych vzťahoch medzi jednotlivými slovenskými subjektami a japonskými umeleckými agentúrami. V marci 2001 bol poskytnutý japonskou vládou pre SR grant na hudobné nástroje pre Štátne divadlo Košice.
Vzťahy s Čínskou ľudovou republikou nie sú zaťažené otvorenými otázkami zásadného významu. Na všetkých úrovniach je vedený dialóg orientovaný na pragmatickú a ideologicky nezaťaženú spoluprácu. Vládne, parlamentné aj mimovládne kontakty je možné hodnotiť ako intenzívne a uspokojivo pokrývajúce celé spektrum bilaterálnych vzťahov. V politickej oblasti bola najvýznamnejšou návšteva členky Štátnej rady ČĽR Wu Yi (február 2001), ktorá predstavovala významný podnet k rozvoju hospodárskej spolupráce, ktorý sa priaznivo prejavil na raste slovenského exportu do ČĽR v r. 2001. Za SR navštívili ČĽR predseda NKÚ J. Stahl a generálny prokurátor M. Hanzel. Pri všetkých vhodných príležitostiach bol pripomínaný záujem SR o návštevu najvyšších čínskych predstaviteľov. V otázkach citlivých pre ČĽR (Taiwan, Tibet) vychádzala SR z politiky “jednej Číny“. Zmluvná základňa v oblasti hospodárskych vzťahov bola dobudovaná a priebežne sa dopĺňa o rezortné dohody. V roku 2001 bola podpísaná dohoda o spolupráci v oblasti lesníctva medzi MP SR a Štátnou lesníckou správou ČĽR, fytosanitárna dohoda a dohoda v oblasti veterinárnej ochrany. V priebehu roka sa uskutočnili viaceré aktivity s cieľom hľadať možnosti zvýšenia slovenského exportu do Číny. Najvýznamnejším bolo definitívne potvrdenie projektu výstavby elektrárne Shen Tou v hodnote 90 mil. USD čínskou vládou vo februári, s termínom začiatku jeho realizácie v priebehu roka 2002. Spolupráca v oblasti kultúry, školstva, vedy, zdravotníctva a športu sa ako celok v rámci daných možností vyvíjala pozitívne na vládnej aj mimovládnej úrovni. Program spolupráce v oblasti kultúry na roky 1999 - 2000 bol predĺžený do konca roku 2001 a pripravuje sa návrh programu spolupráce na ďalšie obdobie. V oblasti školstva bol odsúhlasený program spolupráce v oblasti vzdelávania medzi MŠ SR a MŠ ČĽR na roky 2001 - 2004. 
Vo vzťahu k Indii sa nepodarilo uskutočniť plánované návštevy predsedu NR SR, štátneho tajomníka MZV SR a náčelníka štábu Pozemných síl armády Indickej republiky. Prakticky jedinou stykovou aktivitou v roku 2001 bola návšteva štátneho tajomníka MH SR P. Brňa v Dillí (28.11. - 1.12.), ktorý viedol vládnu delegáciu SR na 4. zasadnutí indicko - slovenskej zmiešanej medzivládnej komisie pre ekonomickú a obchodnú spoluprácu. Je potrebné konštatovať, že existujúci potenciál v politickej, ekonomickej, ako aj ďalších oblastiach nebol v roku 2001 dostatočne využitý. V kultúrnej oblasti sa uskutočnilo niekoľko aktivít vo forme koncertov a výstav. Poskytnuté boli 2 štipendijné miesta pre štúdium na VŠ v SR. Vo vzťahu k priakreditovaným štátom Bangladéš, Srí Lanka, Maledivy a Nepál neboli zaznamenané, okrem každoročných protokolárnych aktivít, žiadne bilaterálne stretnutia. Zavŕšený bol schvaľovací proces HK v Dháke (Bangladéš) a v Colombe (Srí Lanka). Veľvyslanec odovzdal poverovacie listiny na Srí Lanke, Maledivách a v Bangladéši, čo bolo využité na prezentáciu záujmu o rozvoj a prehĺbenie vzťahov. Odovzdanie poverovacích listín v Nepále bolo pre tragické udalosti preložené. Poskytnuté bolo 1 štipendijné miesto priakreditovaným krajinám pre štúdium na VŠ v SR.
V roku 2001 sa kontakty s Mongolskom obmedzili na stretnutia pracovníkov diplomatických misií v Pekingu. V oblasti revízie zmluvnej základne a vysporiadania dlhu Mongolska voči SR nedošlo k pozitívnemu vývoju s ohľadom na nezáujem mongolskej strany. Nevyužité zostali možnosti rozvoja hospodárskej spolupráce, ktorá je zanedbateľná. Z mála slovenských firiem, ktoré prejavujú záujem o mongolské teritórium, možno spomenúť Drukos, s.r.o. a SPP (tranzit plynu). V novembri bol otvorený Honorárny konzulát SR v Ulánbátare, ktorý by mal prispieť k oživeniu hospodárskych kontaktov a účinnejšej spolupráci s mongolskými štátnymi orgánmi. 
K významnejšiemu rozvoju vzťahov s Kórejskou ľudovodemokratickou republikou z pretrvávajúcich objektívnych dôvodov nedošlo ani v roku 2001. V máji sa uskutočnila prvá návšteva predstaviteľa MZV SR v KĽDR na úrovni GR SBIS, počas ktorej bol podpísaný protokol o revízii zmluvnej základne.
Rok 2001 zaznamenal ďalšie oživenie v relácii s Kórejskou republikou. Ako jeden z dôležitých výsledkov oficiálnej návštevy predsedu NR SR v Kórejskej republike (december 2000) bola návšteva delegácie Národného zhromaždenia Kórejskej republiky vedená predsedom Kórejsko-slovenskej skupiny priateľstva. Najvýznamnejšou akciou v roku 2001 bola oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí SR E. Kukana v Kórejskej republike (august 2001), počas ktorej rokoval s kórejskými najvyššími štátnymi predstaviteľmi. Počas návštevy bola podpísaná Dohoda o zamedzení dvojitému zdaneniu a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmu, ako aj Protokol o spolupráci medzi MZV SR a MZVaO Kórejskej republiky. Ekonomická dimenzia bola umocnená i pracovnou návštevou štátneho tajomníka MH SR P. Brňa (september 2001) a predsedu SOPK P. Mihóka (jún 2001). Uskutočnili sa návštevy štátneho tajomníka MO SR J. Pivarčiho (október 2001), predsedu ŠÚ SR P. Macha (august 2001) a predsedu NKÚ SR J. Stahla (október 2001). Rozvoj obchodných a ekonomických vzťahov patrí k prioritám bilaterálnych slovensko-kórejských vzťahov. Napĺňanie tejto priority nebolo optimálne ani v roku 2001, aj keď pomerne veľká frekvencia stykových aktivít na rôznych úrovniach, ako aj postupné dobudovávanie zmluvnoprávnej základne v ekonomickej oblasti, predstavujú optimistickú víziu.
Vzťahy s Vietnamskou socialistickou republikou v roku 2001 zaznamenali významné skvalitnenie. V apríli 2001 sa uskutočnilo II. zasadnutie spoločnej medzivládnej komisie pre obchodnú a ekonomickú spoluprácu v Bratislave za účasti námestníka ministra obchodu VSR Le Danh Vinh. V júni 2001 sa v Bratislave uskutočnili konzultácie na úrovni námestníka MZV Vietnamu. Najvýznamnejšou stykovou aktivitou bolo uskutočnenie oficiálnej návštevy ministra ZV SR E. Kukana vo VSR v auguste 2001. Cieľom uvedených návštev bolo najmä oživenie bilaterálnych vzťahov s dôrazom na ekonomickú spoluprácu. Napriek tomu úroveň vzájomnej obchodnej výmeny bola aj v roku 2001 neuspokojivá. Záujem podnikateľských subjektov SR o investovanie vo VSR je v súčasnosti minimálny. V septembri 2001 bola na základe rozhodnutia MH SR pozastavená činnosť OBEO pri ZÚ Hanoj.
Z hľadiska zahraničnopolitických záujmov SR predstavuje Thajsko dôležitú krajinu s rastúcou medzinárodnou autoritou a s významným ľudským i ekonomickým potenciálom. V priebehu r. 2001 došlo k celkovému skvalitneniu slovensko-thajských vzťahov a k zvýšeniu obchodného obratu, ako aj slovenského exportu. Systémovo boli vybudované kontakty v celej hierarchii politických, hospodárskych a kultúrnych štruktúr. Intenzita plánovaných stykových akcií bola ovplyvnená thajskými parlamentnými voľbami a sformovaním novej vlády. K nadviazaniu neformálnych kontaktov so súčasnou vládou prispeli aj rozhovory bývalého prezidenta SR Michala Kováča s princeznou Maha Chakri Sirindhorn a novým ministrom ZV Surakiartom Sathirathaiom v marci 2001 v Bangkoku. Vedúci úradu MZV M. Tancár, uskutočnil v dňoch 19.-21.11.2001 pracovnú návštevu v Bangkoku, kde rokoval so stálym tajomníkom MZV Tej Bunnagom a ďalšími thajskými predstaviteľmi. Vzhľadom na vývoj medzinárodnej situácie po teroristických útokoch na USA boli viaceré stykové aktivity odložené. Na dobrej úrovni sa rozvíjala vzájomná spolupráca v OSN a ďalších medzinárodných organizáciách. SR podporila úsilie Thajska o získanie štatútu partnerskej krajiny v OBSE. Na základe dohody o recipročnej podpore boli kandidáti oboch krajín zvolení vo voľbách v novembri 2001 do Komisie pre medzinárodné právo OSN na obdobie rokov 2002-2006. 
Primeraná pozornosť bola venovaná udržiavaniu základných kontaktov a oživeniu spolupráce s ďalšími krajinami akreditácie Kambodžou, Laosom a Mjanmarskom. Vo vzťahoch s uvedenými krajinami nie sú otvorené závažnejšie problémy a rozsah spolupráce je limitovaný objektívnymi vnútropolitickými podmienkami a zahraničnopolitickými faktormi na oboch stranách. K oživeniu spolupráce vo vzťahu k ďalším krajinám akreditácie prispeli rozhovory pri príležitosti odovzdania poverovacích listín veľvyslanca SR v Kambodži a Laose, v ktorých bola obojstranne potvrdená snaha naďalej udržiavať pravidelné základné kontakty, pokračovať v dobrej spolupráci v medzinárodných organizáciách a podporovať rozvoj obchodno-ekonomických vzťahov. V novembri 2001 bola v Phnompenhe podpísaná Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Kambodžského kráľovstva o reštrukturalizácii a splatení dlhu Kambodžského kráľovstva voči SR. Následne bol podpísaný aj protokol medzi NBS a Foreign Trade Bank of Cambodia o bankovom vykonávaní medzivládnej dohody, podľa ktorej sa kambodžská vláda zaviazala v pravidelných splátkach do r. 2011 splatiť dlh vo výške 383 259 USD z obdobia Československa. Vo vzťahu ku Kambodži bola pre neaktuálnosť vypovedaná zdravotnícka dohoda. Vo vzťahu k Laosu v nadväznosti na výmenu listov na úrovni predsedov vlád bol 13. novembra 2001 podpísaný bankový protokol medzi NBS a The Bank of Lao P.D.R. o vykonávaní dohody, podľa ktorej sa laoská vláda zaviazala v pravidelných splátkach do r. 2009 splatiť dlh vo výške 141 450 USD. Dosiahnutie uvedených dohôd je pozitívnym momentom a výsledkom sústredeného úsilia a spolupráce MF, NBS a zastupiteľského úradu dosiahnuť prijateľné kompromisné vyriešenie problematiky pohľadávok. Vzhľadom na sankcie EÚ k udržaniu základných kontaktov dostatočne prispeli prijatia zástupcu vedúceho zastupiteľského úradu na MZV Mjanmarska v októbri 2001. 
Významným krokom z hľadiska komplexnejšieho pôsobenia v regióne bolo prijatie SR za pozorovateľa v Ekonomickej a sociálnej komisii pre Áziu a Pacifik OSN (UN ESCAP) so sídlom v Bangkoku na 57. zasadnutí tejto organizácie v apríli 2001. Získanie štatútu pozorovateľa umožní SR bez finančných záväzkov zúčastňovať sa pravidelných zasadaní ESCAP v Bangkoku a prístup k informáciám o pripravovaných ekonomických projektoch financovaných medzinárodnými inštitúciami. Aktívnejší prístupu ZÚ k HOP sa odrazil aj na podstatnom zvýšení publicity o SR v porovnaní s minulým obdobím. K výraznému pozitívnemu posunu došlo aj v kultúrno-propagačnom pôsobení ZÚ.
ZÚ Jakarta pokrýval do júla 2001, kedy bolo otvorený ZÚ SR v Malajzii (Kuala Lumpur), vzťahy s piatimi krajinami regiónu juhovýchodnej Ázie - Indonéziou (IR), Singapurom, Malajziou, Filipínami a Brunejom a s územím Východného Timoru, ktorý je od r. 1999 pod administratívnou správou OSN (UNTAET). V krajinách priakreditácie pôsobia celkom 3 honorárne konzuláty SR. Na Filipínach od r. 1998 HK SR v Manile a HK SR v Cebu City, v septembri 2001 bol otvorený Generálny honorárny konzulát (GHK) SR v Singapure. ZÚ finalizoval proces prípravy pre otvorenie ZÚ SR v Malajzii. V oblasti stykovej činnosti sa podarilo pokračovať v politickom dialógu na vyššej úrovni so Singapurom a Filipínami (návšteva štátneho tajomníka MZV SR J.Chleba), nepodarilo sa zabezpečiť vysoké návštevy z IR a Singapuru do SR. Premiér Singapuru navštívil región strednej Európy, návštevu SR prisľúbil realizovať spolu s návštevou Rakúska v r. 2002. V oblasti ekonomickej dimenzie diplomacie bola úspešnou návšteva štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba do Singapuru a na Filipíny, ktorá formou ekonomických seminárov a rokovaniami s ekonomickými partnermi výrazne napomohla zvýšeniu podnikateľského povedomia o možnostiach spolupráce so SR. V hospodárskej oblasti došlo k zvýšenému záujmu slovenských firiem o vývoz špeciálu okrem IR i do Singapuru a na Filipíny. V hospodárskej oblasti zatiaľ nedošlo k rozvinutejším formám spolupráce a objem vzájomného obchodu nezodpovedá možnostiam. Pokrok bol dosiahnutý v oblasti budovania zmluvno-právnej základne (podpis bezvízovej dohody s Filipínami, finalizácia niektorých ďalších dohôd). V oblasti zmluvno-právnej základne bola počas návštevy štátneho tajomníka MZV SR J.Chleba (september 2001) podpísaná Dohoda medzi SR a Filipínami o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov. Dňa 30.1.2001 nadobudla platnosť Dohoda medzi SR a IR o zamedzení dvojitého zdanenia a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmov, ktorú podpísal počas pracovnej návštevy IR v (október 2001) štátny tajomník MZV SR J. Chlebo. V školskej oblasti výrazne vzrástol počet slovenských študentov v IR. 
Vzťahy s Austráliou sa aj v roku 2001 rozvíjali pozitívne. V januári 2001 navštívila SR misia podnikateľov zo štátu Južná Austrália na čele s predsedom Legislatívnej rady (parlamentu). V apríli 2001 navštívil SR predseda Poslaneckej snemovne federálneho parlamentu Austrálie Neil Andrew a v novembri 2001 štátny podtajomník MZVaO Austrálie Ian Wilcock, ktorý bol prijatý štátnym tajomníkom MZV SR J. Chlebom a rokoval na MH SR. Zmluvno - právna základňa s Austráliou zostala na úrovni roku 2000. MF SR pokračovalo na príprave Dohody o vzájomnej podpore a ochrane investícií. Oblasť hospodárskych vzťahov aj naďalej zaostáva za možnosťami oboch krajín. Nízky objem obchodnej výmeny je ovplyvnený geografickou vzdialenosťou a s tým súvisiacou orientáciou oboch ekonomík na iné regióny, ako aj absenciou tradičných obchodných partnerov. V štádiu posudzovania v SR je Memorandum o porozumení medzi MŠ SR a Ministerstvom vzdelávania, výchovy a mládeže Austrálie, ktoré bolo predmetom rokovania ministra školstva SR M. Ftáčnika v Austrálii. Darí sa oživovať družobné kontakty medzi mestami Nitra a Gosford, ktoré sú doteraz jediné svojho druhu medzi mestami SR a Austrálie. Začiatkom marca 2001 sa v Gosforde uskutočnili Dni slovenskej kultúry. Rôznorodá krajanská komunita v Austrálii sa schádza v miestnych Združeniach austrálskych Slovákov (ZAS). 15. kongres ZAS sa uskutočnil v júni 2001 v Sydney, kde vystúpila s úvodným prejavom veľvyslankyňa SR. Austrália naďalej uplatňuje vízovú povinnosť voči občanom SR, ktorú sa doteraz nepodarilo zrušiť. V máji 2001 bol zriadený honorárny konzulát SR v hlavnom meste štátu Viktória - Melbourne.
V roku 2001 neboli zaznamenané žiadne významnejšie stykové aktivity s Novým Zélandom. Základnou formou udržiavania bezproblémových vzťahov bola spolupráca na pôde medzinárodných organizácií a vzájomná podpora kandidatúr. S mimoriadne pozitívnou odozvou u najvyšších predstaviteľov NZ sa stretla iniciatíva ZÚ SR v Canberre zorganizovať recepciu k štátnemu sviatku SR v tomto roku vo Wellingtone. SR nemá s NZ žiadnu zo štandardných ekonomických dohôd. N. Zéland neprijal návrh SR na uzatvorenie Dohody o obchodnej a hospodárskej spolupráci s vysvetlením, že zahraničný obchod medzi oboma štátmi je realizovaný v rámci dohôd WTO. Obchodná výmena je na veľmi nízkej úrovni v dôsledku veľkej geografickej vzdialenosti, rôznej trhovej orientácie a absencie vzájomného obchodného zastúpenia.

2.4.2. VZŤAHY SO ŠTÁTMI BLÍZKEHO A STREDNÉHO VÝCHODU A SEVERNEJ AFRIKY
V rámci krajín BSV a Afriky patrí Egypt medzi prioritné krajiny v ZP SR. V októbri 2001 sa v Káhire uskutočnilo prvé kolo expertných rokovaní k Dohode o boji proti terorizmu a organizovanému zločinu (druhé kolo sa predpokladá v I. polroku 2002 v Bratislave). SR ukončila vnútroštátne schvaľovacie konanie k Dohode o leteckej doprave. Prvé kolo expertných rokovaní k Dohode o zabránení dvojitému zdaneniu sa uskutočnilo v máji 2001 v Bratislave, druhé kolo v októbri 2001 v Káhire, v priebehu roku 2002 by sa mala dohoda finalizovať a pripraviť na podpis. SR odovzdala návrh vykonávacieho protokolu v oblasti školstva. K iniciovaným dohodám možno zaradiť aj Dohodu o spolupráci vo vojenskej oblasti. Podľa stanoviska egyptskej strany predpoklad uzatvorenia dohody je až po prehĺbení spolupráce na konkrétnych vojenských projektoch. V roku 2001 pokračoval intenzívny politický dialóg, avšak aj tak väčšina návštev na najvyššej úrovni bola iniciovaná výlučne slovenskou stranou a zameraná smerom do Egypta. Ani roku 2001 sa nepodarilo realizovať samostatnú egyptskú ministerskú návštevu do SR. Recipročná návšteva prezidenta SR R. Schustera v EAR bola odložená na začiatok roka 2002, rovnako ako návšteva  ministra ZV EAR A. Moussu v SR. V januári 2001 vykonal návštevu EAR minister hospodárstva SR Ľ. Harach, ktorý viedol slovenskú delegáciu na 1. zasadnutí medzivládnej komisie pre obchodnú a hospodársku spoluprácu a podpísal dohodu o vytvorení spoločného výboru v obchodnej oblasti, dohodu o spolupráci medzi EXIM Bankou a Egyptskou poisťovacou proexportnou spoločnosťou a dohodu o spolupráci v oblasti veľtrhov. V januári bol na návšteve EAR predseda NKÚ J. Stahl. Návšteva bola zameraná na výmenu skúseností v oblasti boja proti korupcii. Egyptská strana recipročne vykonala návštevu SR v júni 2001 na úrovni podpredsedu ACA S. Shawkyho. V januári bola v SR na návšteve skupina egyptských podnikateľov z Alexandrie a z Káhiry vedená honorárnym konzulom SR A. Shorbanim. V delegácii bol aj bývalý minister vlády EAR I. Fawzi. V máji sa uskutočnilo v Bratislave prvé kolo expertných rokovaní k Dohode o zabránení dvojitého zdanenia. V októbri sa konalo druhé kolo expertných rokovaní k Dohode o zabránení dvojitého zdanenia v Káhire medzi MF SR a MF EAR. SR má v Egypte jedného HK v Port Saide. Schvaľovací proces na miesto HK SR v Alexandrii sa úspešne ukončil v prvej polovici roku. Plnenie zámerov zahraničnej politiky SR v oblasti kultúry v Egypte síce nie je bezproblémové, avšak je relatívne úspešné. Pravidelne sa uskutočňujú výstavy slovenských umelcov, prípadne prebieha iná prezentácia. 
		Vzájomné vzťahy s Alžírskom mali v politickej oblasti v roku 2001 tendenciu ich zintenzívnenia. Plánovaná návšteva prezidenta SR R. Schustera (október 2001) bola predbežne odložená na február 2002, návšteva ministra ZV Alžírska na Slovensku (máj 2001) bola odložená bez upresnenia náhradného termínu a konzultácie ministra ZV SR E. Kukana s rezortným partnerom na pôde OSN (november 2001) sa nerealizovali z dôvodu záplav v Alžírsku. Dvakrát bola odložená návšteva alžírskeho ministra financií v SR (január a jún 2001), na nový návrh termínu  január - február 2002 MH SR doteraz nereagovalo. Alžírsko v poslednom období zaznamenalo zlepšenie hospodárskej situácie a vďaka vládnym reformám (privatizácia, modernizácia výroby s využitím zahraničného kapitálu), pripravovanému vstupu do euro-stredomorskej oblasti voľného obchodu a do WTO, sa vytvára priestor pre rast vzájomnej obchodnej a hospodárskej spolupráce. Pozitívnym faktorom aj negociačným úspechom bolo riešenie pohľadávky SR, schválené uznesením vlády SR č. 942/2001, čo otvára priestor pre ďalší rozvoj spolupráce. Absencia OBEO však využitie nových možností značne limituje, lebo slovenské firmy v krajine nenachádzajú podporu nutnú pre spracovanie tohto trhu. 
Vo vzťahoch medzi SR a Mauretániou nebol v uplynulom roku zaznamenaný žiadny vývoj.
Vzťahy s Tuniskom nezaznamenali ani v roku 2001 podstatný vývoj. V politickej oblasti nedošlo k žiadnym stretnutiam na vyššej úrovni, niekoľko potvrdených termínov oficiálnej návštevy ministra ZV SR E. Kukana v Tunisku sa nerealizovalo z objektívnych príčin na oboch stranách. Kontakty prakticky udržiaval iba vedúci ZÚ Alžír, ktorý navštívil Tunisko, kde rokoval s predsedom zahraničného výboru parlamentu, GR medzinárodnej a obchodnej spolupráce Ministerstva obchodu a predstaviteľmi MZV a MH Tuniska. Realizovali sa tiež rozhovory s dvomi kandidátmi na post honorárneho konzula SR. Na podpis sú pripravené tri zmluvné dokumenty, ktoré by mali byť podpísané pri návšteve ministra ZV SR. Tunisko aj počas roku 2001 bolo jedným z najžiadanejších turistických cieľov - navštívilo ho 32.000 slovenských turistov. Pre využitie odbytového potenciálu krajín severnej Afriky (Maghrebu) a zintenzívnenie kontaktov na inštitucionálnej úrovni by účinne prispelo zriadenie obchodno-ekonomického oddelenia v Tunisku alebo v Alžírsku.
Vývoj vzťahov SR s Marokom zostal aj v roku 2001 na nedostatočnej úrovni aj z dôvodu nerealizovania zmeny priakreditácie z Paríža na ZÚ SR Madrid. Priakreditáciu k  SR zabezpečuje od roku 2001 ZÚ Maroka vo Viedni. K obchodným vzťahom s Marokom, ktoré sa z krajín Magrebu najviac orientuje na EÚ, je dôležité spomenúť pretrvávajúce vysoké pasívne saldo obchodnej bilancie SR (dovoz citrusov, banánov).
Vo vzťahoch s Líbyou spočíva jej najväčší význam pre SR v ekonomickej príťažlivosti. Hlavnou úlohou je udržať vyvážený pragmatický politický dialóg a vo vzájomných vzťahoch doriešiť problematiku deblokácií. Existenciu dobrých bilaterálnych vzťahov potvrdilo aj rozhodnutie vlády SR o vymenovaní rezidentného veľvyslanca SR v Tripolise, ktorý odovzdal poverovacie listiny 6. júna 2001. Na oboch stranách pretrváva záujem na uskutočnení návštevy líbyjského ministra ZV v SR (bola odložená na žiadosť líbyjskej strany). Od vodcu líbyjskej revolúcie bolo doručené pozvanie prezidentovi SR na návštevu Líbye. Prístup k bilaterálnej spolupráci je kompatibilný s pozíciami krajín EÚ pri presadzovaní pragmatickej, vzájomne výhodnej spolupráce, v tomto zmysle je potrebné realizovať zodpovedajúci počet bilaterálnych návštev na ministerskej úrovni. Podarilo sa dohodnúť na výsledku revízie zmluvnej základne, revízia bude zavŕšená výmenou listov medzi MZV. Pri príprave nových zmluvných dokumentov nebola zaznamenaná žiadna odpoveď líbyjskej strany na návrhy SR. V pôsobnosti ZÚ Tripolis nie je žiaden HK SR. V roku 2001 sa rozvíjali prípravy činnosti slovensko-líbyjskej komisie. Jej ustanovujúce zasadanie v Bratislave bolo preložené z októbra 2001 na prvý štvrťrok 2002. Líbyjská strana navrhla, aby sa expertná subkomisia zmiešanej komisie zaoberala líbyjským dlhom voči SR. ZÚ SR tiež vytvorilo základné kontakty pre spoluprácu líbyjskej federácie obchodných, priemyselných a poľnohospodárskych komôr so slovenskými partnermi.
Po naviazaní diplomatických vzťahov s Čadom v roku 2000 sa predpokladá priakreditovanie veľvyslanectva SR z Tripolisu, avšak čadská strana doteraz neodpovedala na žiadosť o agrément. Vzťahy v politickej oblasti stagnovali, určitý rozvoj možno očakávať až po akreditácii veľvyslanca SR.
V Sudáne nemá SR svoje zastúpenie. V politickej rovine nie sú medzi Sudánom a SR žiadne otvorené otázky, okrem zdedenej časti pohľadávok. V nadväznosti na zrušené sankcie BR OSN sa vytvára pozitívne prostredie pre možný rozvoj obchodno-hospodárskych stykov a realizáciu deblokácie. V roku 2001 a doteraz najvýznamnejšou bola návšteva štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba. Okrem medziministerských konzultácií sa uskutočnili rokovania s ministrom priemyslu a investícií, štátnym ministrom financií, s námestníkom ministra zahraničného obchodu. Medzi SR a Sudánom nie je doteraz dobudovaná základná ekonomická zmluvná báza. Obe strany sa zhodli na potrebe urýchliť prípravu na podpis základných ekonomických dohôd. Nezrealizovanie potvrdených rokovaní expertnej delegácie MF SR, ktoré mali vytvoriť predpoklady rozvoja obchodno-hospodárskych stykov v októbri 2001, sťaží pozíciu SR. Pre SR vo vzťahu k Sudánu je veľmi významným faktorom pôsobenie HK SR v Chartúme Nasreddina Shulgamiho. Rozpracované sú dohody o podpore a vzájomnej ochrane investícií, o zabránení dvojitému zdaneniu a obchodná dohoda. ZÚ Káhira odovzdal sudánskej strane oficiálny návrh na začatie rokovaní o revízii zmluvnej základne. Ďalšie možnosti rozvoja obchodnej spolupráce budú vytvorené podpisom novej obchodnej dohody, ktorá je v záverečnom štádiu rokovaní.
Úroveň oficiálnych kontaktov s Jemenom je na minimálnej úrovni. Je zaznamenaná veľmi slabá operatívnosť z jemenskej strany. V politickej oblasti medzi SR a Jemenom nie sú otvorené, ani sporné otázky. Po vyše troch rokoch schvaľovacieho procesu v SR začal HK SR v Jemene svoju oficiálnu činnosť v máji 2001. Za hodnotené obdobie sa neuskutočnila žiadna návšteva na ministerskej úrovni. Po zmene jemenskej vlády v apríli 2001 je odrazom záujmu Jemenu o rozvoj stykov so SR aj pozvanie pre ministra ZV SR E. Kukana na návštevu. Dôležitým momentom vo vzájomných vzťahoch je doriešenie otázky pohľadávok SR voči Jemenu. Odrazom nového obdobia vo vzájomných vzťahoch je zvýšenie obchodného obratu. Po politickej línii sa doteraz neuskutočnila žiadna styková aktivita z oboch strán. Štátny tajomník MO SR R. Káčer uskutočnil v júli 2001 návštevu Jemenu s cieľom podpory spolupráce vo vojenskej oblasti. Po rozdelení ČSFR a zjednotení Jemenu zostáva nedoriešenou otázka preregistrovania budovy bývalého ZÚ v Adene, ktorý pri delení majetku pripadol SR. Za existencie SR nebola podpísaná žiadna bilaterálna dohoda s Jemenom. Ďalšie možnosti rozvoja obchodnej spolupráce budú vytvorené podpisom novej obchodnej dohody, ktorá je v záverečnom štádiu rokovaní.
Prioritou vo vzťahu k  Izraelu bolo pokračovanie v úsilí o vylepšenie stále neuspokojivej úrovne hospodárskej spolupráce. Pozitívne reakcie EÚ a USA na vývoj v SR a ocenenie rýchleho odstránenia minulých deficitov v plnení politických kritérií sa kladne odrazili i vo vzájomných slovensko-izraelských vzťahoch. Na rôznych vysokých rokovaniach bolo konštatované, že vzájomné vzťahy nie sú zaťažené žiadnymi otvorenými otázkami, nadobudli novú kvalitu a predstavujú dobrý rámec pre intenzívnejšie prehlbovanie spolupráce. Izraelská strana proklamuje záujem realizovať odložené návštevy na vysokej úrovni a ZÚ eviduje rast záujmu izraelských podnikateľov o SR. Slovensko-izraelská bilaterálna relácia je však podobne ako izraelské vzťahy s väčšinou krajín poznačená určitou asymetriou. Jej hlavným dôvodom je mierový proces, ktorý ako hlavná priorita izraelskej vlády vyčerpáva väčšinu personálnych a časových kapacít miestnych vládnych štruktúr. V praxi to spôsobuje jednoznačnú početnú prevahu vysokých zahraničných návštev v Izraeli. V júni 2001 sa v Izraeli uskutočnila prvá návšteva slovenskej delegácie v oblasti vojensko-politickej spolupráce, vedená štátnym tajomníkom MO SR J. Pivarčim. V slovenskej delegácii boli zastúpení experti MO SR, MH SR a zbrojárskeho priemyslu. Počas návštevy boli vytipované mnohé oblasti možnej spolupráce vo vojenskej oblasti, ktoré by mohli prispieť k oživeniu zbrojárskeho priemyslu na Slovensku a zároveň by napomohli modernizácii výzbroje a techniky ASR. V novembri 2001 navštívili Izrael tri slovenské delegácie vedené štátnym tajomníkom MŠ M. Froncom, poslancom NR SR R. Ficom a ministrom kultúry SR M. Kňažkom. Návštevy znamenali veľký pokrok v rozvoji bilaterálnych vzťahov, prispeli k prezentácii SR ako spoľahlivého a významného partnera zo strednej Európy a načrtli mnohé nové formy vzájomnej spolupráce. Významným medzníkom v rozvoji vzťahov bola oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí Izraela Šimona Peresa v SR v októbri 2001. Rokovania Š. Peresa s najvyššími predstaviteľmi SR boli dôkazom stále sa prehlbujúcich vzťahov medzi oboma krajinami. V septembri 2001 navštívila SR izraelská parlamentná delegácia vedená poslancom Knessetu a predsedom Ligy izraelsko-slovenského priateľstva Y. Katzom. Delegácia sa zúčastnila pietnych slávností ku Dňu obetí holokaustu a rasového násilia, ktoré sa konali v SR po prvýkrát. Popri účasti na pietnych slávnostiach izraelská delegácia absolvovala rokovania so svojimi partnermi z NR SR, na ktorých bolo dohodnuté ďalšie oživenie kontaktov medzi oboma parlamentmi. Podľa štatistiky sa vzájomný obchod medzi Slovenskom a Izraelom vyvíjal v roku 2001 v neprospech SR. Pozitívnym trendom vzájomných ekonomických vzťahov je rastúci záujem izraelských investorov o SR. Izrael už niekoľko rokov vystupuje ako strategický investor voči MR a PR a rovnaké tendencie možno pozorovať aj smerom k SR. Kultúrna oblasť patrila medzi významné a intenzívne formy spolupráce medzi SR a Izraelom. Základom pre rozvoj bilaterálnych kultúrnych stykov bol nový spoločný Program výmen na roky 2001 – 2004, prerokovaný a odsúhlasený na expertnej úrovni v Jeruzaleme v novembri 2000, avšak na slovenskej strane doposiaľ nebolo ukončené vnútroštátne schvaľovacie konanie. 
Činnosť HK SR v Izraeli predstavujú aktivity štyroch HK SR : v Jeruzaleme, v Beer Sheve, v Haife a pre oblasť Tel Aviv a okolie. Honorárni konzuli SR sa zapájali do aktivít ZÚ, ako aj samostatne iniciovali rôzne podujatia. HK vyvíjali značnú iniciatívu pri podpore izraelsko-slovenských obchodných vzťahov a pri organizácii niekoľkých podnikateľských misií na Slovensko. 
Vo vzťahoch SR s Palestínskou samosprávou je potrebné konštatovať, že v roku 2001 sa nepodarilo udržať politický dialóg na najvyššej úrovni. Za sledované obdobie sa neuskutočnilo ani jedno politické stretnutie. Hlavným dôvodom je pretrvávajúci izraelsko-palestínsky konflikt, čo odrádza predovšetkým ekonomické kruhy zapájať sa do vzájomnej slovensko-palestínskej spolupráce. Ďalšiemu rozvoju vzájomných hospodárskych kontaktov bráni i absencia členstva SR v tzv. Donors Committee a tým i participácii SR na veľkých infraštrukturálnych projektoch na palestínskych územiach. Jednou z priorít slovenskej zahraničnej politiky vo vzťahu k Palestínskej autonómii by malo byť doriešenie členstva SR v tomto medzinárodnom zoskupení. Palestínsky trh je v súčasnosti výlučne závislý na medzinárodnej pomoci, preto je návratnosť priamych investícií zo strednodobého hľadiska málo pravdepodobná. Investovanie do palestínskej ekonomiky je potrebné chápať ako dlhodobý projekt, ktorý sa nezaobíde bez rôznych foriem štátnej pomoci pre tých podnikateľov, ktorí na palestínsky trh vstupujú (väčšinou formou úverov cez Exim banku).  ZÚ priebežne sleduje skúsenosti MR a ČR z otvorenia svojich úradov na území Palestínskej samosprávy v Ramalláhu formou tzv. “representative office“. V prípade rozhodovania sa o otváraní takejto formy zastúpenia SR pre Palestínsku samosprávu je potrebné zohľadňovať skôr politický aspekt ako ekonomický (ako to bolo v prípade MR a ČR, podobne uvažuje aj PR). 
Posilňovanie ekonomickej dimenzie spolupráce s regiónom Perzského zálivu (Spojené arabské emiráty, Kuvajt, Saudská Arábia, Katar, Bahrajn a Omán) nenaplnilo očakávania spojené s otvorením Slovenského obchodného centra v Dubaji v októbri 2000. Činnosť Centra bola v júni 2001 oficiálne ukončená. SR nemá v celom regióne žiadne obchodné zastúpenie. SR má v tomto regióne nedostatočné diplomatické zastúpenie - iba ZÚ v Abu Dhabi. ZÚ v Abu Dhabi však nie je oficiálne akreditovaný pre Sultanát Omán, ktorý z historických a prestížnych dôvodov neuznáva priakreditáciu nerezidentných veľvyslanectiev zo SAE. V súčasnosti nemá SR žiadne obchodné zastúpenie pre celý región Rady pre spoluprácu v (Perzskom) zálive (Gulf Co-operation Council - GCC). 
V relácii s Kuvajtom bola zaznamenaná aktivizácia vzájomných vzťahov. V marci 2001 navštívila Kuvajt delegácia NR SR vedená B. Bugárom, ktorý tlmočil pozvanie pre predsedu kuvajtského zákonodarného zboru. Plánovaná recipročná návšteva predstaviteľov Ľudového zhromaždenia Kuvajtu sa nekonala. Bol otvorený dočasný Konzulárny úrad SR, čo sa stretlo s mimoriadne pozitívnou reakciou kuvajtskej strany. V septembri uskutočnil bilaterálne konzultácie so štátnym ministrom zahraničných vecí Kuvajtu Mohammadom al-Salimom al-Sabahom štátny tajomník MZV SR J. Chlebo. Kuvajtské ministerstvo financií navrhlo uskutočniť rokovania k dohode o zabránení dvojitému zdaneniu a k dohode o podpore a vzájomnej ochrane investícií. MF SR navrhlo rokovania až po r. 2003. ZÚ Abu Dhabi v spolupráci so ZÚ Kuvajtu vo Viedni zorganizoval v auguste 2001 Dni islamskej kultúry v Piešťanoch.
Spojené arabské emiráty (SAE) navštívil vo februári minister životného prostredia SR v rámci konferencie a výstavy Environment 2001. V apríli 2001 úspešne prebehol v Dubaji Týždeň slovenskej kultúry v SAE. V máji 2001 bola SR po prvý raz zastúpená aj na výstave Arabian Travel Market, čo je najvýznamnejší veľtrh cestovného ruchu na Blízkom východe.
Vzťahy s Katarom sa v tomto roku začali konkrétne rozvíjať. Dôkazom toho je účasť slovenskej delegácie vedenej ŠTAT MH SR P. Brňom na 4. ministerskej konferencie Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v katarskej Dauhá v novembri. Členom delegácie bol aj štátny tajomník MZV SR J. Chlebo. 
V septembri veľvyslanec SR P. Zsoldos odovzdal poverovacie listiny v Bahrajne.
Styky so Saudskou Arábiou boli na minimálnej úrovni. Saudská Arábia predložila návrh dohody o spolupráci v hospodárskej, investičnej, umeleckej a kultúrnej oblasti.
S Ománom neboli zaznamenané takmer žiadne aktivity.
Dobré bilaterálne vzťahy so Sýriou potvrdila návšteva prezidenta SR R. Schustera v apríli. Zaminir E. Kukan viedol so sýrskym zaminirom F. aš-Šara bilaterálne rozhovory. Počas návštevy bola podpísaná Dohoda o leteckých dopravných službách, zoznam bilaterálnych zmlúv, ktoré SR navrhuje ponechať v platnosti.
Najvýznamnejšou bilaterálnou aktivitou týkajúcou sa Libanonu bola návšteva prezidenta SR v Libanone v apríli. Počas návštevy bola podpísaná obchodná dohoda a Protokol o konzultáciách medzi MZV SR a Ministertvom zahraničných vecí a emigrantov Libanonskej republiky.
S Jordánskom boli naďalej udržiavané korektné vzťahy, aj keď na nízkej úrovni. V r. 2001 bolo schválené zriadenie HK SR v Ammáne. Na podpis je pripravená medzivládna obchodná dohoda, jej podpísanie sa predpokladá v 1. štvrťroku 2002.
Vzťahy s Irakom zostali aj v r. 2001 na nízkej úrovni v dôsledku stále platného embarga. V obchodno-hospodárskej oblasti nedošlo k výraznejšiemu posunu, ani napriek podpisu obchodnej dohody v r. 2000 ani napriek snahám slovenských firiem zapojiť sa do programu ropa za potraviny.
Bilaterálne vzťahy s Iránom boli na dobrej úrovni. V januári 2001 sa konali medziministerské konzultácie v SR úrovni GR SBIS. V decembri sa konala recipročná návšteva zaminira Charráziho v Bratislave. Podpísané bolo Memorandum o porozumení, ktorým sa potvrdí stav zmlúv platných medzi SR a Iránom. 3. zasadanie zmiešanej hospodárskej komisie plánované na november 2001 bolo odložené, predpoklad jeho konania je v 1. štvrťroku 2002.
Stagnácia vo vzťahoch SR s Pakistanom pokračovala aj v roku 2001. Žiadne bilaterálne politické kontakty na vyššej úrovni sa v hodnotenom období nerealizovali. ZÚ neodporúča udeľovať agrément novému pakistanskému veľvyslancovi až do vyriešenia otázky poverovacích listín veľvyslanca SR. Po vyriešení tohto problému treba aktívne pristúpiť k zahájeniu politického dialógu s Pakistanom.
Fakt, že Severoafgánska koalícia, predstavujúca oficiálnu vládu Islamského štátu Afganistan, kontrolovala v priebehu väčšiny roka menej ako 10 % územia krajiny, efektívne znemožňoval vykonávanie riadnych diplomatických funkcií v teritóriu. ZÚ SR Teherán trvale udržiava živý kontakt s veľvyslancom Islamského štátu Afganistan v Teheráne.
Dramatické zmeny v Afganistane v priebehu novembra 2001 nastoľujú kvalitatívne novú situáciu, ktorá si bude vyžadovať kvalitatívne nové prístupy, vrátane spracovania novej koncepcie vzťahov voči Afganistanu po vytvorení a stabilizovaní novej afgánskej vlády.
2.4.3. VZŤAHY SO ŠTÁTMI SUBSAHARSKEJ AFRIKY
45 krajín subsaharskej Afriky je pokrývaných len 4 zastupiteľskými úradmi, z ktorých západná Afrika je v pôsobnosti ZÚ Lagos, východná ZÚ Nairobi a južná Afrika  ZÚ Harare a ZÚ Pretória. Z politického hľadiska ide o nestabilný región, zmietaný občianskymi vojnami, ustavičnými prevratmi, striedaniami vojenských vlád s civilnými, autokratickými režimami na čele s diktátorskými hlavami štátov. Fenoménom posledného desaťročia je rast korupcie a kriminality.
Aj napriek pretrvávajúcim nepokojom perspektívne predstavuje z ekonomického, a čiastočne aj z politického hľadiska jeden zo strategických kontinentov. 
V rámci ZÚ Pretória najaktívnejšiu bilaterálnu, politickú, ako aj obchodno-ekonomickú spoluprácu z afrických krajín má SR s JAR. V hodnotenom období sa  zo stykových aktivít realizovala iba účasť delegácie vlády SR na Svetovej konferencii proti rasizmu, rasovej diskriminácii, xenofóbii a súvisiacej intolerancii v Durbane dňa 31.8. - 8. 9. 2001, ktorú viedol podpredseda vlády SR Ľ. Fogaš. Uvažovanú návštevu viceprezidenta J. Zumu v SR juhoafrická strana zrušila a neuskutočnila sa ani návšteva ministerky ZV JAR N. Dlamini-Zumovej v SR. Plánovaná návšteva SOPK v JAR (máj 2001) bola na žiadosť slovenskej strany odložená. Obchodno-ekonomická spolupráca má rastúcu tendenciu a v roku 2001 sa podarilo výrazne zvýšiť  slovenský vývoz. Revízia zmluvnej základne medzi SR a JAR bola ukončená v roku 2000 výmenou nót. V súčasnosti prebiehajú rokovania o návrhu  Protokolu o spolupráci medzi MZV SR a vládou JAR, rokovania o implementácii Dohody medzi vládou SR a vládou JAR o spolupráci v oblasti umenia a kultúry. JAR predložila návrh Dohody medzi vládou SR a vládou JAR o vedecko-technickej spolupráci, ktorý bol postúpený na MŠ SR. 
V marci 2001 boli nadviazané diplomatické styky s Botswanou formou protokolu. Po nadviazaní diplomatických stykov navrhol ZÚ SR v Pretórii Botswane uskutočnenie revízie zmluvnej základne. Výmenou nót v auguste 2001 bola uskutočnená revízia zmluvnej základne s Lesotho, ktorou bolo potvrdené zachovanie zmluvných dokumentov platných k 31.12.1992. S ostatnými krajinami - Maurícius, Namíbia a Svazijsko - nedošlo v oblasti bilaterálnej spolupráce k významnejším aktivitám.
ZÚ Nairobi teritoriálne pokrýva Tanzániu, Ugandu, Rwandu, Etiópiu, Eritreu, Somálsko, Džibuti a Seychely. Bilaterálne vzťahy s Keňskou republikou sú vo všetkých oblastiach na pomerne nízkej úrovni, aj keď v rokoch 1999-2000 bol nastúpený pozitívny trend rozvoja bilaterálnej spolupráce s Keňou, ako aj najdôležitejšími krajinami akreditácie. Pripravovaná návšteva keňského ministra zahraničných vecí v SR sa neuskutočnila z dôvodu dvojnásobnej zmeny na tomto poste v priebehu roka 2001. Keňská strana nereagovala na slovenský návrh Dohody o spolupráci v hospodárskej a obchodnej oblasti predložený v roku 1999 ani na návrh Protokolu o spolupráci medzi MZV predložený v roku 2000. V októbri 2001 sa uskutočnila misia slovenskej firmy Mostex v Keni za účelom sondáže možnosti bilaterálnej obchodno-ekonomickej spolupráce so zameraním na turistický ruch. Úspešne sa rozvíja humanitárny projekt Lekárskej fakulty Trnavskej univerzity. V novembri 2001 sa uskutočnila návšteva ministra obrany Ugandy Amama Mbabaziho v SR, ktorý rokoval so ŠTAT MO SR R. Káčerom. V r. 2001 prebehol výcvik ugandských pilotov na leteckej akadémii v Košiciach. Predpokladá sa, že bude pokračovať aj v nasledujúcom roku. V štádiu príprav je návšteva veliteľa vzdušných síl Rwandy brig. gen. Ch. Muhireho v SR, ktorá sa pripravuje na január 2002. S ostatnými krajinami v pôsobnosti ZÚ Nairobi v oblasti bilaterálnych  vzťahov nedošlo v hodnotenom období k posunu (Tanzánia, Etiópia, Eritrea, Somálsko, Džibuti a Seychely). ZÚ Nairobi pokrýva zároveň agendu úradovne OSN v Nairobi UNEP a Habitat.
Do pôsobnosti ZÚ SR v Lagose patrí 19 západoafrických krajín. SR zatiaľ nemá  nadviazané diplomatické styky s Nigerom, Pobrežím slonoviny a Sv. Tomášom a Princovým ostrovom. Vzťahy SR k štátom regiónu západnej Afriky sú obmedzené iba na príležitostnú spoluprácu v medzinárodných organizáciách, na obchodnú spoluprácu, konzulárne aktivity a na bilaterálne aktivity vedúceho úradu SR v Lagose. Veľmi limitované je poskytovanie slovenských vládnych štipendií. Širší rozmer mali vzťahy s Nigériou, Beninom, Togom, Ghanou, Guineou a Senegalom, hlavne v obchodnej a konzulárnej oblasti. Návštevu nigérijského prezidenta O. Obasanja v SR, ktorá sa mala uskutočniť v dňoch 16.-17.11. 2001 nigérijská strana dva týždne pred realizáciou bez bližšieho odôvodnenia zrušila. V oblasti zmluvných vzťahov nedošlo v r. 2001 k žiadnym zmenám. Slovenská strana očakáva odpoveď Ghany k návrhu obchodnej dohody z augusta 1999 a odpoveď Beninu k návrhu dohody o spolupráci vo vojenskej oblasti z augusta 1999. Beninu a Nigérii boli navrhnuté rokovania o  revízii vzájomnej zmluvnej základne. Zatiaľ žiadna zo strán nereagovala.	K pozitívnym zmenám došlo v oblasti obchodno-ekonomickej spolupráce. Sústredeným úsilím ZÚ Lagos v spolupráci s OBEO došlo k markantnému nárastu vývozu slovenských komodít do krajín západnej Afriky. V súlade s koncepciou MZV SR boli podniknuté kroky na rozšírenie siete HK v krajinách, kde finančné možnosti nedovoľujú otvoriť efektívny ZÚ ako je Senegal, Togo, Guinea a Ghana. 
Do teritoriálnej pôsobnosti ZÚ SR v Harare patrí 10 krajín južnej a strednej Afriky. Napriek doterajšej snahe ZÚ a SM SR pri OSN v New Yorku sa zatiaľ nepodarilo nadviazať diplomatické styky s Komorskou federáciou a Stredoafrickou republikou. Bilaterálne vzťahy SR s krajinami akreditácie ZÚ sú na pomerne nízkej úrovni. Od vzniku samostatnej SR sa neuskutočnila návšteva členov vlády SR v žiadnej z krajín pôsobnosti.. V zmluvnoprávnej oblasti je rozpracovaných niekoľko návrhov bilaterálnych obchodných dohôd SR so Zimbabwe, Angolou a Zambiou, ktoré iniciovala slovenská strana. Medzi SR a Zimbabwe došlo k viacerým výmenám navrhovaných textov dokumentov. Angola predložila vlastný protinávrh dohody. Zambia dosiaľ na návrh SR nereagovala. V štádiu expertného hodnotenie je návrh Dohody o vzájomnej podpore a ochrane investícií medzi SR a Zimbabwe. Na návrh Dohody o bezvízovom styku pre držiteľov diplomatických a služobných pasov zimbabwianska strana neodpovedala. Revíziu zmluvnoprávnej základne má záujem realizovať Zambia a Mozambik. S Malawi nie sú podpísané žiadne zmluvné dokumenty. V hodnotenom období boli rozbehnuté aktivity na vytvorenie efektívnej siete honorárnych konzulátov v krajinách akreditácie. 5. októbra 2001 bol otvorený HK SR v Blantyre (Malawi). V štádiu príprav na otvorenie je HK SR v Mapute (Mozambik).

2.4.4. VZŤAHY SO ŠTÁTMI LATINSKEJ AMERIKY
Novú dynamiku spolupráce s Brazíliou priniesla návšteva prezidenta SR R. Schustera v krajine, s osobitným dôrazom na obchodno-ekonomickú dimenziu. Prezidenta SR doprevádzala aj skupina slovenských podnikateľov. Počas návštevy došlo o.i. k podpisu medzivládnej dohody o obchodnej a hospodárskej spolupráci, ako aj protokolu o spolupráci medzi MZV oboch krajín, do popredia sa dostalo všeobecne aj úsilie o urýchlenú revíziu zmluvnej základne. Napriek prezentovanému úsiliu vzájomná obchodná výmena naďalej nezodpovedá existujúcim hospodárskym potenciálom oboch krajín. Ako pozitívnu perspektívu jej rozvoja treba uviesť otvorenie samostatného OBEO SR so sídlom Rio de Janeiro (október 2001). Spomedzi aktivít slovenských súkromných podnikateľských subjektov v krajine treba vyzdvihnúť najmä získanie kontraktu na rekonštrukciu a rozšírenie tepelnej elektrárne Figuera v štáte Paraná pre spoločnosť SES Tlmače. Nová kvalita vzájomných vzťahov bola zaznamenaná aj v oblasti medziparlamentnej. V apríli 2001 navštívila SR skupina poslancov brazílskeho federálneho parlamentu. 
Z hľadiska dvojstranných vzťahov zostáva Čile naďalej v centre pozornosti SR v rámci krajín Latinskej Ameriky. Najvýraznejší moment mobilizácie vzájomnej spolupráce v roku 2001 predstavovala návšteva prezidenta R. Schustera doprevádzaného skupinou slovenských podnikateľov. V apríli 2001 sa uskutočnili konzultácie medzi MZV oboch krajín (v júli 2001 bol podpísaný protokol o spolupráci). V sledovanom období bolo možné zaznamenať pomerne intenzívne kontakty na úrovni podnikateľských združení, na strane SR predovšetkým z pozície SOPK, z čilskej strany štátnej proexportnej organizácie PROCHILE. Napriek zrušeniu OBEO došlo k prvým náznakom konsolidácie obchodnej výmeny medzi SR a Čile po takmer 3 rokoch stagnácie. SR zároveň prezentovala svoj záujem o rozšírenie obchodnej spolupráce v oblasti slovenskej špeciálnej výroby. Pozitívny vývoj bolo zároveň možné zaregistrovať v oblasti kultúrnej a školskej spolupráce.
Bilaterálne vzťahy medzi SR a Argentínou boli v uplynulom roku kvalitatívne povýšené uskutočnením návštevy prezidenta SR R. Schustera, ktorého v rámci delegácie sprevádzali minister ZV SR E. Kukan a ŠTAT MH SR P. Brňo, vrátane skupiny slovenských podnikateľov. Návšteva bola popri celkovom oživení politických i všeobecne spoločenských vzťahov mimoriadne prospešná najmä v oblasti obchodno-ekonomickej spolupráce. Pri tejto príležitosti boli podpísané dohody o ekonomicko-obchodnej spolupráci, zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov a zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov cestovných pasov. Nezanedbateľný potenciál predstavuje zámer na vytvorenie privilegovaných vzťahov zameraných na získanie preferenčného prístupu na trhy rozšírenej EÚ na jednej strane a trhy Mercosuru a v budúcnosti aj na oblasť voľného obchodu Amerík ALCA na strane druhej. Oceniť treba aj uskutočnenie celkovo štyroch slovenských podnikateľských misií v krajine. Aktivity SR však v tomto smere nekorešpondovali s recipročným záujmom argentínskych podnikateľov o návštevu SR. Objem vzájomnej obchodnej bilancie v roku 2001 zaznamenal pozitívny nárast.
Výrazný rozvojový impulz vzťahov s Uruguajom predstavovala návšteva štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba v júli 2001, ktorá potvrdila užitočnosť zintenzívnenia obojstrannej spolupráce pre hľadanie spoločného jazyka malých krajín v podmienkach globalizácie, a najmä v úsilí o oživenie obchodno-ekonomických vzťahov.
Pri návšteve štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba bol pozitívny obrat bilaterálnych kontaktov zaznamenaný aj vo vzťahu k Paraguaju, kde bol potvrdený záujem o vytvorenie dvojstrannej zmluvnej základne. Paraguaj v najbližšom období priakredituje pre SR svojho veľvyslanca a v Bratislave otvorí svoj HK.
Vo vzťahoch SR so Mexikom sú vytvorené predpoklady na kontinuálny rozvoj politického dialógu, zahraničnopolitickej a hospodárskej spolupráce. V r. 2001 prevládala naďalej praktická účelovosť a krátkodobé politické záujmy. Pozitívnym prvkom je skutočnosť, že Mexiko začína vnímať SR ako perspektívneho člena EÚ a zaraďovať ju do európskeho (EÚ) konceptu svojej zahraničnej politiky. V r. 2001 sa neuskutočnila žiadna styková aktivita na relevantnej úrovni. Bol ukončený prípravný proces a na podpis je pripravená medzivládna obchodná dohoda, ktorá by mala byť podpísaná v 1. polroku 2002. Dosiahnutá bola dohoda o recipročnej podpore kandidatúr na miesto nestáleho člena BR OSN. Vzhľadom na vývoj na medzinárodných trhoch a absenciu niektorých zmluvno-právnych nástrojov dochádza k zmenšeniu objemu zahraničného obchodu a SR bude mať s Mexikom pasívnu bilanciu. Bilaterálne vzťahy so štátmi akreditácie ZÚ SR v Mexiku - Belize, Guatemala,  Salvador, Nikaragua, Kostarika, Panama, Kolumbia, Venezuela v r. 2001 nezaznamenali žiadnu relevantnú zmenu oproti predchádzajúcemu obdobiu a nedošlo k ich výraznejšiemu rozvoju. 
V spolupráci s Ekvádorom a Guyanou neboli zaznamenané významnejšie aktivity. Úroveň vzájomnej obchodnej výmeny s týmito krajinami takisto stagnuje. V štádiu prerokovania sa nachádza návrh na zriadenie HK v Quite (Ekvádor). 
So Surinamskou republikou SR nemá doposiaľ nadviazané diplomatické vzťahy, slovenský návrh s účinnosťou od 1.1.1993 surinamská strana posudzuje.
Štáty v pôsobnosti ZÚ SR Lima - Peru a Bolívia nepatria medzi prioritné štáty ZP SR v rámci Latinskej Ameriky. Vzájomné vzťahy SR s Peru a s Bolíviou sú tradične korektné, bezproblémové. Styky v politickej oblasti nikdy nedosahovali významnejšiu úroveň. V oboch reláciách sa bilaterálna spolupráca sústreďuje na obchodno-ekonomickú oblasť a v rámci nej najmä na obchodnú výmenu. Revízia zmluvnej základne s oboma krajinami bola ukončená. S Peru bola v apríli 2001 podpísaná bezvízová dohoda pre držiteľov diplomatických a služobných pasov. Pretrváva záujem Peru uzatvoriť so SR nové dohody, najmä Dohodu o obchodnej a ekonomickej spolupráci a Dohodu o VTS.  SR predložila Bolívii návrh na uzatvorenie bezvízovej dohody pre držiteľov cestovných pasov, zatiaľ bez konkrétnej reakcie. Počas návštevy štátny tajomník MZV SR v Bolívii sa uskutočnili medziministerské konzultácie a bol podpísaný protokol o spolupráci MZV SR a MZV Bolívie. Napriek tomu, že počas hodnoteného obdobia nedošlo k stykom na najvyššej úrovni, nová vláda A. Toleda v Peru prejavuje záujem o ďalší rozvoj bilaterálnych vzťahov, ako aj o spoluprácu na multilaterálnej úrovni. Za prioritu vo vzájomných vzťahoch s Peru považujeme zvýšenie vývozu tovarov a služieb. SR prejavila záujem o účasť na energetických projektoch a niektoré služby v oblasti špeciálnej techniky. Vzhľadom k nástupu novej vlády prezidenta A. Toleda 28.7.2001 nedošlo zatiaľ k realizácii jej programového vyhlásenia, vrátane uvedených projektov. Vo vzťahu k Bolívii nedošlo k významnejším obchodným aktivitám. 
Vo vzťahoch s Kubou priaznivú východiskovú pozíciu pre rok 2001 vytvorila predchádzajúca návšteva štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba (september 2000). Pokračovaním dialógu na úrovni námestníkov MZV bola návšteva A. Dalmaua v SR v marci 2001. V apríli sa poslanci NR SR vedení P. Weisom zúčastnili na 105. zasadnutí MPÚ v Havane. V priebehu roka došlo k povýšeniu úrovne diplomatického zastúpenia SR na Kube. Minister zahraničných vecí SR E. Kukan zaslal pozvanie svojmu partnerovi na návštevu SR. Prioritou v bilaterálnych vzťahoch zostáva ekonomická a obchodná spolupráca. Kuba je na 2. mieste v exporte SR v Latinskej Amerike. IV. zasadnutie zmiešanej komisie sa konalo v máji v Bratislave na úrovni štátneho tajomníka MH SR. V podpísanom protokole boli vytipované aj oblasti ďalšieho rozvoja spolupráce. SR nemá doteraz nadviazané diplomatické styky s Bahamami, Dominikánskym spoločenstvom, Svätým Krištofom a Nevisom a Svätou Luciou. Dňa 20. marca 2001 boli nadviazané diplomatické styky s Dominikánskou republikou.
3. MEDZINÁRODNOPRÁVNA A KONZULÁRNA OBLASŤ

3.1. Medzinárodnoprávna oblasť na multilaterálnej úrovni

V medzinárodnoprávnej oblasti sa MZV SR v rámci svojej pôsobnosti sústredilo na presadzovanie a obhajobu práv a záujmov Slovenskej republiky. Po podpise Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu (MTS) 23. decembra 1998 sa Slovenská republika aktívne zúčastňovala na ďalšej práci Prípravnej komisie Medzinárodného trestného súdu v zmysle Záverečného aktu diplomatickej konferencie v Ríme. Vláda dňa 6. decembra 2001 súhlasila s návrhom na ratifikáciu Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu. 
V oblasti boja proti terorizmu nadobudli pre SR v roku 2001 platnosť : Dohovor o potláčaní bombového terorizmu, Dohovor o potláčaní protiprávnych činov proti bezpečnosti námornej plavby a Rímsky protokol o potláčaní činov proti bezpečnosti pevných plošín umiestnených na kontinentálnom šelfe. Dňa 26. januára 2001 bol podpísaný Medzinárodný dohovor o potláčaní financovania terorizmu (New York 9. decembra 1999).
V priebehu roku 2001 sa SR aktívne zúčastňovala na práci Komisie OSN pre medzinárodné právo prostredníctvom jej člena veľvyslanca JUDr. Petra Tomku. Vo voľbách do Komisie OSN pre medzinárodné právo na funkčné obdobie 2002 - 2006, ktoré sa uskutočnili v pléne VZ OSN dňa 7. novembra 2001, bol Peter Tomka znovuzvolený za jej člena.
V roku 2001 ďalej pokračoval proces revízie zmluvnej základne s cieľom potvrdiť stav zmluvnej základne s jednotlivými štátmi po sukcesii Slovenskej republiky do zmlúv bývalej ČSFR. Revízia zmluvnej základne bola doposiaľ ukončená so 45 krajinami sveta.
Do 30. novembra 2001 SR uzavrela 88 dvojstranných a podpísala, ratifikovala, pristúpila alebo prijala 20 mnohostranných medzinárodných zmlúv, z toho dvojstranných bolo uzavretých 8 na úrovni prezidentskej, 59 na vládnej a 21 na rezortnej. V roku 2001 MZV SR vystavilo 106 plnomocenstiev na podpis medzinárodných zmlúv, 29 poverovacích listín pre vládne delegácie na zasadnutie medzinárodných organizácií a požiadalo o podpis 34 ratifikačných listín (zoznam zmlúv uzavretých resp. ešte len podpísaných SR v roku 2001 je uvedený nižšie).
V rámci zabezpečenia úloh MZV SR v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom SR MEPO zabezpečil publikáciu o uzavretí 132 medzinárodných zmlúv v Zbierke zákonov SR.
V rámci implementácie rozsudku Medzinárodného súdneho dvora v spore o Sústavu vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros sa rokovania s maďarskou stranou, po predložení odpovede SR v decembri 2000, zintenzívnili. Uskutočnili sa tri spoločné zasadnutia vládnych delegácií SR a MR, na ktorých sa upresňovali stanoviská a požiadavky oboch strán a vytvorili sa dve pracovné expertné skupiny. Pracovná skupina pre právne otázky by mala v prvej fáze pristúpiť k vypracovaniu textu medzivládnej dohody, ktorá by stanovila základné zásady realizácie rozsudku MSD tiež na základe výsledkov práce Pracovnej skupiny pre vodohospodárske, ekologické, plavebné a energetické otázky. Táto dohoda by podľa názoru slovenskej strany mala byť akousi smernicou pre vypracovanie budúcej medzištátnej zmluvy vo svetle rozsudku MSD, podliehala by súhlasu parlamentov SR a MR a následnej ratifikácii prezidentmi. Rokovania pracovných skupín však ukazujú, že strany majú diametrálne odlišné stanoviská k svojim mandátom a rozdielne si vykladajú ustanovenia rozsudku MSD z 25.9.1997.

3.2. Zmluvná oblasť

3.2.1. PREZIDENTSKÉ ZMLUVY
1. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Zväzovou republikou Juhoslávia o zamedzení dvojitého zdanenia v odbore daní z príjmov a z majetku.
(Bratislava, 26. februára 2001)
2. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Litovskou republikou o zamedzení dvojitého zdanenia a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmov a z majetku.
(Vilnius, 15. marca 2001)
4. 	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Kanadou o sociálnom zabezpečení.
(Bratislava, 21. mája 2001)
4. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Kanady o zamedzení dvojitého zdanenia a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmov a z majetku.
(Bratislava, 22. mája 2001)
5. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Holandským kráľovstvom o exporte dávok sociálneho zabezpečenia.
(Bratislava, 28. mája 2001)
6. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Bulharskou republikou o sociálnom zabezpečení.
(Sofia, 30. mája 2001)
7. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Portugalskou republikou o zabránení dvojitého zdanenia a predchádzaní daňovému úniku vzťahujúca sa na dane z príjmov.
(Bratislava, 5. júna 2001)
8. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Kórejskou republikou o zamedzení dvojitého zdanenia a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmov.
(Soul, 27. augusta 2001)
9. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o sociálnom zabezpečení.
    (Bratislava, 21.12.2001)
12. 	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o štatúte Rady colnej únie Slovenskej republiky a Českej republiky a štatúte Stáleho sekretariátu Rady colnej únie.
     (Praha, 28. mája 2001)
13. 	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úhrade výdavkov spojených s činnosťou colnej únie.
     (Praha, 28. mája 2001),
12. Dohoda o voľnom obchode medzi Slovenskou republikou a Chorvátskou republikou.

3.2.2. MEDZIVLÁDNE DOHODY
1. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o medzinárodnej cestnej doprave.
(Bratislava, 11. januára 2001)
2. Rozhodnutie č. 1/2000 Spoločného výboru Dohody o voľnom obchode medzi Slovenskou republikou a Tureckou republikou upravujúce Protokol 3 týkajúci sa pojmu “pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce.
(Bratislava, 19. januára 2001)
3. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických o leteckej doprave.
(Bratislava, 22. januára 2001)
4. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Portugalskej republiky o hospodárskej, priemyselnej a technickej spolupráci.
(Lisabon, 9. februára 2001)
5. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Čínskej ľudovej republiky o spolupráci v oblasti veterinárnej medicíny.
(Bratislava, 12. februára 2001)
6. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Čínskej ľudovej republiky o spolupráci v oblasti karantény rastlín a ochrany rastlín.
(Bratislava, 12. februára 2001)
7. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov.
(Bratislava, 26. februára 2001)
8. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Federálnou vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o vedecko-technickej spolupráci.
(Bratislava, 26. februára 2001)
9. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny o liberalizácii vízového režimu.
(Bratislava 30. januára 2001 - Ukrajina 26. februára 2001 - nóty)
10. Protokol medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o zmene Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vzájomnom zamestnávaní občanov z 12. februára 1999.
(Bratislava, 8. marca 2001)
11. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických o ochrane a zachovaní určitých kultúrnych pamiatok a historických sídiel.
(Washington, 9. marca 2001)
12. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Litovskej republiky o zrušení vízovej povinnosti.
(Vilnius, 15. marca 2001)
13. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní vydávaných v Slovenskej republike a v Českej republike.
(Praha, 23. marca 2001)
14. Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Zväzu sovietskych socialistických republík o zjednodušenom spôsobe prekračovania štátnych hraníc občanmi s trvalým pobytom v pohraničných obciach.
(Praha, 6. decembra 1985, č. 53/1986 Zb. - výpoveď 25. marca 2001, č. 140/2001 Z.z.)
15. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a zväzovou vládou Zväzovej republiky Juhoslávie o vzájomnej pomoci v colných otázkach.
(Belehrad, 28. marca 2001) 
16. Dohoda o spolupráci medzi vládou Slovenskej republiky na jednej strane a vládou Francúzskeho spoločenstva Belgicka a vládou Valónskeho regiónu na druhej strane.
(Bratislava, 30. marca 2001) 
17. Obchodná dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Libanonskej republiky.
(Bejrút, 2. apríla 2001)
18. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Sýrskej arabskej republiky o leteckých dopravných službách.
(Damašek, 4. apríla 2001)
19. Rozhodnutie č. 1/2001 Spoločného výboru Dohody o voľnom obchode medzi Slovenskou republikou a Tureckou republikou o zmene Protokolu 2 o dočasnej kompenzácii za živý hovädzí dobytok uvedený v prílohe B k Protokolu 2.
(Ankara, 10. apríla 2001)
20. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Peruánskej republiky o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov Slovenskej republiky a pre držiteľov diplomatických a špeciálnych pasov Peruánskej republiky.
(Lima, 20. apríla 2001) 
21. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o možnosti prehliadky historických pamiatok a prírodných hodnôt nachádzajúcich sa v blízkosti spoločnej štátnej hranice oboch krajín.
(Budapešť, 23. apríla 2001) 
22. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o cezhraničnej spolupráci medzi územnými celkami alebo orgánmi.
(Budapešť, 23. apríla 2001) 
23. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o medzinárodnej kombinovanej doprave.
	(Ziwiec, 28. apríla 2001)
24. Rozhodnutie Asociačnej rady č. 4/2001 medzi Európskou úniou a Slovenskou republikou zo dňa 25.5.2001 ustanovujúce finančný príspevok Slovenskej republiky za účasť v programoch “Sokrates II“ a “Mládež“ v rokoch 2001 - 2006.
(Brusel, 25. mája 2001)
25. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Estónskej republiky o medzinárodnej cestnej osobnej a nákladnej doprave.
(Lisabon, 28. mája 2001)
26. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o vzájomnom uznávaní výsledkov laboratórnych skúšok u poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov.
(Praha 28. mája 2001)
27. Rámcová dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Nordic Investment Bank o finančnej spolupráci.
(Helsinky, 1. júna 2001)
28. Dohoda medzi Slovenskou republikou a Portugalskou republikou o leteckej doprave.
(Bratislava, 5. júna 2001)
29. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny o spolupráci v oblasti cestovného ruchu.
(Bratislava, 12. júna 2001)
30. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Malty o spolupráci v oblasti zdravotníctva.
(Valletta, 19. júna 2001)
34. 	Dodatok k Protokolu medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie ohľadne čiastočného zníženia zadĺženosti bývalého Zväzu sovietskych socialistických republík a Ruskej federácie voči Slovenskej republike prostredníctvom dodávok špeciálneho materiálu zo dňa 24. júla 1997.
     (Bratislava, 19. júna 2001)
32. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o konečnom riešení otvorených otázok týkajúcich sa nehnuteľností.
(Berlín, 29. júna 2001)
33. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Argentínskej republiky o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických alebo služobných pasov Slovenskej republiky a pre držiteľov diplomatických alebo úradných pasov Argentínskej republiky.
(Buenos Aires, 2. júla 2001)
34. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Argentínskej republiky o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov cestovných pasov.
(Buenos Aires, 2. júla 2001)
35. Dohoda o obchodnej a hospodárskej spolupráci medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Brazílskej federatívnej republiky.
(Brazília, 10. júla 2001)
36. Protokol o spolupráci medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Federatívnej republiky Brazílie.
(Brazília, 10. júla 2001)
37. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o vzájomnej výpomoci poľnohospodárskych subjektov poľnohospodárskou technikou.
(Praha, 16. júla 2001)
38. Protokol medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o ukončení platnosti medzivládneho Protokolu zo dňa 4. augusta 1998 o urovnaní problémov jeho čiastočného plnenia ruskou stranou.
(Moskva, 14. augusta 2001)
39. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a zväzovou vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb, ktoré nespĺňajú podmienky na vstup alebo pobyt na území druhého štátu.
(Belehrad, 30. augusta 2001)
40. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o spolupráci v oblasti telekomunikácií a pôšt.
(Belehrad, 30. augusta 2001)
41. Výmenný list k problematike riešenia pohľadávok Slovenskej republiky voči Laoskej ľudovodemokratickej republiky.
(Bratislava, 4. júla 2001, Vientiane 3. septembra 2001)
42. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Filipínskej republiky o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických pasov alebo služobných pasov Slovenskej republiky a pre držiteľov diplomatických pasov alebo úradných pasov Filipínskej republiky.
(Manila, 6. septembra 2001)
43. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko k zmene Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o zamestnávaní pracovníkov na rozšírenie ich odborných a jazykových vedomostí.
(výmenou osobných nót, 7. septembra 2001)
44. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení českého hraničného vybavovacieho miesta na území Slovenskej republiky na cestnom hraničnom priechode Skalica - Sudoměřice.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
45. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení českého hraničného vybavovacieho miesta na území Slovenskej republiky na cestnom hraničnom priechode Červený Kameň - Nedašova Lhota.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
46. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského a českého hraničného vybavovacieho miesta na cestnom hraničnom priechode Brodské - Břeclav (D2).
(Bratislava, 2. októbra 2001)
47. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského hraničného vybavovacieho miesta na území Českej republiky na cestnom hraničnom  priechode Lysá pod Makytou - Střelná.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
48. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského a českého hraničného vybavovacieho miesta na cestnom hraničnom priechode Svrčinovec - Mosty u Jablunkova.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
49. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského hraničného vybavovacieho miesta na území Českej republiky na cestnom hraničnom priechode Nová Bošáca - Březová.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
50. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení českého hraničného vybavovacieho miesta na území Slovenskej republiky na cestnom hraničnom  priechode Čadca - Milošová - Šance.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
51. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského a českého hraničného vybavovacieho miesta na cestnom hraničnom priechode Holíč - Hodonín.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
52. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského hraničného vybavovacieho miesta na území Českej republiky na cestnom hraničnom priechode Drietoma - Starý Hrozenkov.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
53. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského hraničného vybavovacieho miesta na území Českej republiky na cestnom hraničnom priechode Vrbovce - Velká na Veličkou.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
54. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského a českého hraničného vybavovacieho miesta pre železničný hraničný priechod Čadca - Mosty u Jablunkova a o hraničnom vybavovaní počas jazdy vo vlakoch na trase Žilina - Český Tešín a späť.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
55. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského a českého hraničného vybavovacieho miesta pre železničný hraničný priechod Lúky pod Makytou - Horní Lideč a o hraničnom vybavovaní počas jazdy vo vlakoch na trase Púchov - Vsetín a späť.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
56. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského a českého hraničného vybavovacieho miesta pre železničný hraničný priechod Kúty - Lanžhot a o hraničnom vybavovaní počas jazdy vo vlakoch na trase Bratislava - Kúty - Břeclav a späť.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
57. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zriadení slovenského hraničného vybavovacieho miesta na území Českej republiky na cestnom hraničnom priechode Klokočov - Bílá.
(Bratislava, 2. októbra 2001)
58. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o zmene charakteru cestného hraničného priechodu Rusovce - Rajka.
(Bratislava, 24. októbra 2001 - výmenou nót)
59. Dohoda medzi Československou socialistickou republikou a Líbyjskou arabskou ľudovou socialistickou džamáhíríjou o spolupráci v oblasti zdravotníctva.
(Tripolis, 9. septembra 1981, č. 63/1982 Zb.)				
výpoveď dohody 10. novembra 2001, č. 363/2001 Z.z.
60. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Kambodžského kráľovstva o reštrukturalizácii a splatení dlhu Kambodžského kráľovstva voči Slovenskej republike.
(Phnom Penh, 6. novembra 2001)
61. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bieloruskej republiky o spolupráci v boji proti terorizmu, nedovolenému obchodovaniu s drogami a inej organizovanej trestnej činnosti.
(Bratislava, 14. novembra 2001)
62. Rámcová dohoda medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj týkajúca sa aktivít Medzinárodného fondu pre podporu odstavenia Bohuníc na Slovensku.
	(Londýn, 16. novembra 2001)
64. 	Dohoda o spolupráci v oblasti zdravotníctva medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Tuniskej republiky.
     (Praha, 29. mája 1964, č.11/1967 Zb.) 
     výpoveď dohody 19.8.2001, č.293/2001 Z.z.
65. 	Dohovor medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Alžírskej demokratickej a ľudovej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva.
     (Alžír, 16 septembra 1966, č. 12/1967 Zb.)
     výpoveď dohovoru 16.9.2001, č.294/2001 Z.z.
65. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Portugalskej republiky o leteckej doprave.
     (Bratislava, 5. júna 2001)
67. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o vnútrozemskej plavbe.
     (Haag, 5. septembra 2001)
69. 	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o železničnej privilegovanej peážnej doprave v mimoriadnych situáciách.
     (Ostrava, 20. novembra 2001)
68. 	Dohoda medzi Slovenskou republikou a Španielskym kráľovstvom o medzinárodnej cestnej osobnej a nákladnej doprave.
    (Bratislava, 27. novembra 2001)
70. 	Dohoda medzi vládou ČSSR a vládou Afgánskej demokratickej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied.
     (Kábul 1987)
      vypovedaná, jej platnosť skončí 29. apríla 2002
72. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o charaktere nového hraničného priechodu pre cestnú a vodnú dopravu na spoločnej štátnej hranici medzi mestami Štúrovo a Ostrihom v súvislosti s novovybudovaným mostom cez Dunaj.
     (Bratislava, 11.10.2001 - výmenou nót)
71. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Fínskej republiky o vzájomnej pomoci v colných otázkach.
     (podpis : Bratislava, 10.11.2000; nadobudnutie platnosti 9.2.2001)
72. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládozu Tureckej republiky o spolupráci a vzájomnej pomoci v colných otázkach.
     (podpis : Bratislava, 17.11.2000; nadobudnutie platnosti : 9.3.2001)
74. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky, ktorou sa menia niektoré ustanovenia Protokolu týkajúceho sa definície pojmu “ pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce.
     (publikované v Zbierke zákonov SR ako oznámenie MZV č. 63/2001 Z.z.)
75. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Slovinskej republiky o vedecko-technickej spolupráci.
(podpis: Bratislava, 13.11.2001)
76. 	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní v oblasti vysokého školstva.
(podpis: Bratislava, 23.11.2001)

3.2.3. REZORTNÉ DOHODY
1. Dohoda medzi Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky a Ministerstvom hospodárstva Lotyšskej republiky o obchodno-hospodárskej a vedecko-technickej spolupráci.
(Riga, 8. januára 2001)
2. Správna dohoda medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstvom práce a sociálnych vecí Českej republiky k Zmluve medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o vzájomnom zamestnávaní občanov.
(Praha, 30. januára 2001)
3. Dohoda medzi Ministerstvom pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Štátnou lesníckou správou Čínskej ľudovej republiky o spolupráci v oblasti lesníctva.
(Bratislava, 12. februára 2001)
4. Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstvom práce a sociálnej starostlivosti Chorvátskej republiky.
(Bratislava, 5. marca 2001)
5. Memorandum o porozumení medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Britskou radou Slovensko a Školou slovanských a východoeurópskych štúdií na University College v Londýne na školské roky 2001/2002 až 2003/2004.
(Bratislava, 15. marca 2001)
6. Protokol o konzultáciách medzi Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí a emigrantov Libanonskej republiky.
(Bejrút, 2. apríla 2001)
7. Správna dohoda medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky na vykonanie Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti.
(Bratislava, 2. apríla 2001)
8. Plán spolupráce medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvami zdravotníctva Spojeného Kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska v oblasti lekárstva a zdravotníctva na roky 2001-2003.
(Ženeva, 14. mája 2001)
9. Vykonávacia dohoda k Zmluve medzi Slovenskou republikou a Bulharskou republikou o sociálnom zabezpečení.
(Sofia, 30. mája 2001)
10. Memorandum o porozumení a spolupráci medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstvom sociálnych vecí a zamestnanosti Holandska.
(Bratislava, 28. mája 2001)
11. Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí Čílskej republiky.
(Santiago de Chile, 4. júla 2001)
12. Prehlásenie o zámeroch medzi Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí Čílskej republiky v oblasti kultúry a umenia.
(Santiago de Chile, 4. júla 2001) 
13. Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí Bolívie.
(La Paz, 18. júla 2001)
14. Dohoda medzi Ministrom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a Ministrom dopravy a morského hospodárstva Poľskej republiky o zmene Dohody medzi Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a Ministerstvom dopravy a morského hospodárstva Poľskej republiky o určení miesta spojenia plánovanej diaľnice D 18 na slovenskej strane a plánovanej smerovo rozdelenej komunikácie na poľskej strane na slovensko-poľskej štátnej hranici medzi obcami Skalité a Zwardoň a o ich priebehu v pohraničnej oblasti, podpísanej v Bratislave dňa 29. novembra 1995.
	(Bielsko-Biala, 19. júla 2001)
15. Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí a obchodu Kórejskej republiky.
(Seoul, 27. augusta 2001)
16. Dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky a Zväzovým sekretariátom pre rozvoj a vedu Zväzovej republiky Juhoslávia v oblasti budovania a využívania cyklotrónových komplexov vo vede, technike a medicíne.
(Belehrad, 30. augusta 2001)
17. Protokol medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva, mládeže a telovýchovy Českej republiky o spolupráci v oblasti vzdelávania, mládeže, telesnej výchovy a športu.
(Levoča, 21. septembra 2001)
18. Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva a športu Chorvátskej republiky a Ministerstvom vedy a technológií Chorvátskej republiky na akademické roky 2000/2001, 2001/2002, 2002/2003 a 2003/2004.
(Bratislava, 26. septembra 2001)
19. Protokol medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom vzdelávania a vedy Ukrajiny o spolupráci a výmenách v oblasti vzdelávania na roky 2001 - 2004.
(Bratislava, 12. októbra 2001)
20. Dohoda o spolupráci v oblasti vzdelávania a výučby slovenského jazyka a anglického jazyka medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Britskou radou Slovensko na obdobie rokov 2001 - 2004.
	(Bratislava, 18. októbra 2001)
21. Dohoda medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom vzdelávania Ruskej federácie o spolupráci v oblasti vzdelávania na roky 2001 - 2004.
(Moskva, 12. novembra 2001)
23. 	Dohoda medzi Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Ministerstvom životného prostredia Maďarskej republiky a Ministerstvom vnútra Maďarskej republiky o vzájomnej výmene údajov zo systémov včasného varovania pred žiarením.
     (Budapešť 25.4.2001)
24. 	Memorandum porozumenia medzi Spolkovým ministerstvom poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, životného prostredia a vodného hospodárstva Rakúskej republiky, Ministerstvom životného prostredia Českej republiky a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky.
     (Židlochovice, 30. augusta 2001)
24. 	Memorandum o porozumení medzi Ministerstvom pôdohospodárstva Slovenskej republiky, Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Ministerstvom dopravy, verejných prác a vodného hospodárstva Holandska o spolupráci v oblasti integrovaného vodného hospodárstva a ochrany vôd.
     (Bratislava, 22. októbra 2001)
25. 	Memorandum o porozumení medzi Ministestvom práce, soc.vecí a rodiny SR a Ministerstvom práce a solidarity Portugalskej republiky.
    (Lisabon, 16. októbra 2001)
26. 	Dohoda medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a Ministerstvom práce a sociálneho poistenia Cyperskej republiky o vzájomnej spolupráci.
     (Nikózia, 18. decembra 2001)
28. 	Program spolupráce medzi Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky a Ministerstvom kultúry Českej republiky na roky 2001-2003.
     (Bratislava, 6. októbra 2001)
29. 	Memorandum o porozumení v oblasti kultúrnej spolupráce medzi Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky a Ministerstvom umenia a kultúrneho dedičstva Írska.
     (Dublin, 18. októbra 2001)
30. 	Dohoda o spolupráci v oblasti pamiatkovej starostlivosti na rok 2001 medzi Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky a Ministerstvom kultúrneho dedičstva Maďarskej republiky.
     (Budapešť, 15. novembra 2001)

3.2.4. MNOHOSTRANNÉ DOHOVORY
1. Rámcová dohoda o inštitucionalizovaných základoch vytvorenia medzinárodných systémov prepravy ropy a plynu  (INOGATE).
(Kyjev, 22. júla 1999)
pozn.: dep.: MZV Ukrajiny
	prístup SR 11. januára 2001
	dohoda nadobudla platnosť 17. februára 2001
	pre SR platná od 17. februára 2001
2. Európsky dohovor o mierovom riešení sporov.
(Štrasburg, 29. apríla 1957)
pozn.: dep.: GT RE
	podpis SR 12. januára 2001
RL SR uložená 7. mája 2001
	pre SR platný od 7. mája 2001
	dok. č. 23
3. Protokol o rovnako platnom štvorjazyčnom texte Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve.
(Montreal, 30. septembra 1977)
pozn.: dep.: USA
	listina o prístupe SR uložená 19. januára 2001
4. Medzinárodný dohovor o potláčaní financovania terorizmu.
(New York, 9. decembra 1999)	
pozn.: dep.: GT OSN
	podpis SR 26. januára 2001
5. Tamperský dohovor o zabezpečení telekomunikačných zdrojov pre zmiernenie katastrôf a záchranné operácie.
	(Tampere, 18. júna 1998)					
	pozn.: 	dep.: GT OSN
	podpis SR 16. februára 2000
	RL SR uložená 7. februára 2001
6. Opčný protokol k Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien.
	(New York, 6. októbra 1999)				
	pozn.: dep.: GT OSN
	podpis SR  5. mája 2000
	RL SR uložené 17. novembra 2000
	pre SR platný od 17. februára 2001
7. Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov.
	(Štrasburg, 5. novembra 1992)
	pozn.: dep.: GT RE
	 podpis SR 19. februára 2001
	RL SR odovzdaná 5. septembra 2001
	dok. č. 148
8. Protokol o zmene Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve.
	(Montreal, 30. septembra 1977)
	pozn.: 
	dep.: ICAO
	Dohovor  podpísaný v Chicagu 7. decembra 1944
	RL SR uložená 19. februára 2001
9. Dohovor o ochrane architektonického dedičstva Európy.
 	(Granada, 3. októbra 1985)
pozn.: dep.: GT RE
	podpis SR 10. októbra 2000
	RL SR uložená 7. marca 2001
	pre SR platný od 1. júla 2001
	dok. č. 121   
10. Dodatkový protokol k Dohovoru o ochrane ľudských práv a dôstojnosti človeka v súvislosti s aplikáciou biológie a medicíny o zákaze klonovania ľudských bytostí.
	(Paríž, 12. januára 1998)					
	pozn.: 	dep.: GT RE
	podpis SR - 31. marca 1998		
	RL SR uložená 22. októbra 1998
	pre SR platný od 1. marca 2001
	dok. č. 168
11. Dohoda o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva.
(Haag, 15. augusta 1996)
pozn.: dep.: vláda Holandského kráľovstva
	Listina o prístupe SR s výhradou uložená 23. apríla 2001	
12. Dohovor o prepustení zdravotníckeho, chirurgického a laboratórneho vybavenia do režimu dočasného použitia pre nemocnice a iné zdravotnícke zariadenia na diagnostické a terapeutické účely s úplným oslobodením od dovozného cla, daní a iných platieb vyberaných pri dovoze.
	(Štrasburg, 28. apríla 1960)						
	pozn.: dep. GT RE
	podpis SR 13. september 2000
	RL SR uložená 7. mája 2001
	pre SR platný od 8. augusta 2001
	dok. č. 33 
13. Európsky dohovor o uznávaní a výkone rozhodnutí týkajúcich sa starostlivosti o deti a obnove starostlivosti o deti.						
	(Luxemburg, 20. mája 1980)
	pozn.: dep.: GT RE
	podpis SR 2. marca 2000
	RL SR uložená 7. mája 2001	
	pre SR platný od 1. septembra 2001			
	dok. č. 105
14. Dohovor o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zbavení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti.
	(Štrasburg, 8. novembra 1990)
	pozn.:  dep. GT RE
	podpis SR 8. septembra 1999
	RL SR uložená 7. mája 2001
	pre SR platný od 1. septembra 2001
	dok. č. 141         
15. Dohovor o zrušení požiadavky vyššieho overenia zahraničných verejných listín.
	(Haag, 5. októbra 1961)
	pozn.: dep.  MZV Holandsko
	 SR prístupová listina uložená 6. júna 2001
	pre SR platný od 20. decembra 2001
16. Dohovor o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach.
	(Haag, 29. mája 1993)
	pozn.: dep.: Holandsko
	podpis SR 1. júna 1999
	RL SR uložená 6. júna 2001
	pre SR platný od 1. októbra 2001
17. Pozmeňujúca dohoda k Protokolu o výsadách a imunitách EUTELSAT.
	(Európska telekomunikačná satelitná organizácia)
	(Cardiff, 20. mája 1999)
	pozn.: dep.: EUTELSAT
	podpis SR 12. júna 2001
18. Dohoda týkajúca sa tvorby globálnych technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré sa môžu montovať alebo používať na kolesových vozidlách.
	(Ženeva, 25. júna 1998)
	pozn.: dep.: GT OSN
	Listina o prístupe SR uložená 7. novembra 2001
	pre SR platná od 6. januára 2002
19. Protokol proti pašovaniu migrantov po zemi, po mori a letecky, doplňujúci Dohovor OSN 	proti nadnárodnému organizovanému zločinu.
	(New York, 15. novembra 2000)
	pozn.: dep.: GT OSN
	podpis SR 15. novembra 2001                    ešte neplatný
20. Protokol o prevencii, potláčaní a trestaní obchodovania s ľuďmi, osobitne so ženami a deťmi, doplňujúci Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu.
	(New York, 15. novembra 2000)
	pozn.: dep.: GT OSN
	podpis SR 15. novembra 2001                    ešte neplatný

3.3. Konzulárna oblasť

Plnenie úloh zahraničnej politiky v r. 2001 sledovalo prioritne:
•	zosúladenie vízovej praxe SR s vízovou praxou štátov EÚ; v zmysle nariadenia R ES čís. 539/2001 (o určení tretích štátov, ktorých štátni občania musia mať vízum pri prekračovaní vonkajších hraníc a tých štátov, ktorých štátni občania sú oslobodení od tejto povinnosti) schválila vláda SR svojím uznesením čís. 604/2001 materiál “Harmonizácia vízovej politiky SR s vízovou politikou Európskej únie a zároveň rozhodla o vypovedaní bezvízových dohôd so Seychellskou republikou a s Juhoafrickou republikou (najneskôr 1/2 roka pred vstupom do EÚ);   
•	určenie krajín, ktorých občania potrebujú letiskové vízum pre leteckom tranzite cez letiská SR
•	rozširovanie kariérnej konzulárnej siete – otvorenie nových GK SR (Békešská Čaba), 
•	rozšírenie siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnymi konzulárnymi úradníkmi,
•	pokračovanie negociačného procesu readmisných a bezvízových dohôd s niektorými štátmi.

3.3.1. BILATERÁLNE VZŤAHY V OBLASTI KONZULÁRNEJ PRAXE
Mimoriadny význam aj v roku 2001 mala pre Slovenskú republiku spolupráca v stredoeurópskom priestore, a to predovšetkým so susednými krajinami jednak z pohľadu integračných záujmov, ako aj z pohľadu snahy o vybudovanie stabilného a bezpečného stredoeurópskeho priestoru. Úzka spolupráca na úseku konzulárnej služby je predovšetkým v rámci štátov V4, kde sa pravidelne uskutočňujú spoločné zasadnutia. Posledné spoločné stretnutie sa uskutočnilo v mesiaci novembri 2001 v Prahe.
Osobitné postavenie majú naše vzťahy s Českou republikou, s ktorou nás spájajú silné spoločné politické, ekonomické i ľudské väzby. Ako dôkaz obojstranného záujmu o spoluprácu v tejto oblasti môžeme považovať jednak realizáciu Dohody medzi MZV SR a MZV ČR o spolupráci v oblasti konzulárnych služieb a pôsobenie Generálneho konzulátu Slovenskej republiky (GK SR) v Brne. Napriek tomu, že riadením GK SR v Brne bola ukončená činnosť pobočky konzulárneho oddelenia Veľvyslanectva SR v Prahe so sídlom v Ostrave. Pracovníci GK SR v Brne poskytujú v zmysle uznesenia vlády SR číslo 1113/99 konzulárne služby aj v Ostrave, a to formou výjazdových konzulárnych dní. 
Pozitívny obrat vzájomných vzťahov s Maďarskou republikou sa rozvíjal aj v roku 2001.
Spolupráca s ústrednými orgánmi MR pri plnení dvojstranných a mnohostranných dohôd na úseku konzulárnej agendy je hodnotená  pozitívne.
1. septembra 2001 bol za účasti predsedov vlád SR a MR otvorený GK SR so sídlom v Békešskej Čabe. Súčasťou slávnostného otvorenia GK SR bol aj podpis Dohody o spolupráci medzi vlastivedným múzeom v Trebišove a župným múzeom v Békešskej Čabe za prítomnosti predsedov vlád oboch štátov. 
Na presadzovanie záujmov SR aj v roku 2001 bolo využívané súčasné významné postavenie Poľskej republiky, ktoré je zahraničím vnímané ako regionálna veľmoc
a rozhodujúci integračný partner v regióne. Vláda SR svojím uznesením č. 1060 zo 7. novembra 2001 rozhodla o zriadení GK SR v Krakove najneskôr do 31. decembra 2002. So zriadením GK SR v Krakove vyjadrila vláda SR súhlas aj v poslednom materiále, ktorým bola hodnotená sieť ZÚ SR  a formulované  požiadavky na vecné a finančné zabezpečenie ZÚ v nasledujúcom roku; aj podľa ostatného vyjadrenia vládneho kabinetu by mal byť GK v Krakove otvorený v priebehu roku 2002. V súčasnom období má SR na území PR tri honorárne konzuláty so sídlom Poznani, Gdaňsku a Rzeszowe. Honorárny konzulát Slovenskej republiky (HK SR) v Rzeszowe bol otvorený 14.09.2001.
Prioritou v rámci dvojstranných vzťahov s Ukrajinou bola spolupráca v hospodárskej oblasti, ktorá nadobúda nové dimenzie aj v rámci nových vzťahov regiónov. V súvislosti s liberalizáciou vízového režimu sa uplatňuje Dohoda medzi vládou SR a vládou Ukrajiny o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov. 
Od 1.3.2001 sa uplatňuje aj Dohoda medzi vládou SR a vládou Ukrajiny o liberalizácii vízového režimu pre určité kategórie občanov, na základe ktorej  diplomatické misie a konzulárne úrady vydávajú občanom druhého štátu víza s 50% sadzbou poplatku a niektorým kategóriám slovenských a ukrajinských občanov (pracovníci ministerstiev, vlakových, leteckých a lodných posádok, študenti) sa vydávajú víza bezplatne. 
V súčasnom období pôsobí na Ukrajine jeden HK SR so sídlom v Užhorode, ktorý bol oficiálne otvorený 6. júna 1996 s pôsobnosťou pre Zakarpatskú oblasť.
Pokiaľ ide o Ruskú federáciu a Bielorusko, vláda SR na svojom zasadnutí 15. marca 2000 uznesením č. 140 rozhodla aj o zavedení vízovej povinnosti voči týmto štátom a rozhodla o vypovedaní bezvízových dohôd. Vízový režim sa zaviedol dňom 1. januára 2001. V tejto súvislosti  slovenská strana navrhla uvedeným štátom uzatvoriť dohody o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov. 
Medzi SR a RF sa uplatňuje Dohoda medzi vládou SR a vládou RF o bezvízových cestách držiteľov diplomatických a služobných pasov. Obdobná dohoda sa pripravuje uzavrieť aj s Bieloruskou republikou. Bieloruskej strane bol predložený návrh uzatvoriť uvedenú dohodu formou výmeny nôt.
S cieľom minimalizovať možné negatívne dôsledky zavedenia vízového režimu medzi SR a RF sa strany dohodli uzatvoriť aj Dohodu o zjednodušení vízového režimu pre určené kategórie občanov. Dohoda bola uzatvorená dňa 19.09.2001 formou výmeny nôt a nadobudla účinnosť 31.10.2001. Jej prvoradým prínosom je zrušenie povinnosti predkladať k žiadostiam o získanie ruského víza (v prípade individuálnych žiadateľov) pozvania k pobytu.
Dňa 17.10.2001 minister zahraničných vecí SR súhlasil so zriadením honorárneho konzulárneho úradu v Trondheime v Nórskom kráľovstve a s menovaním Erika Frederiksena vedúcim tohoto úradu. V súčasnosti sa očakáva súhlas prijímajúceho štátu so zriadením HK SR v zmysle č. 6. smernice č. 27/99. HK SR v Reykjaviku vedený Runólfurom Oddssonom bol schválený 27.7.2000 a ZÚ Oslo ho plánuje slávnostne otvoriť za prítomnosti pána ministra ZV v prvom štvrťroku roku 2002. 
Na území Nemeckej spolkovej republiky pôsobil od roku 1995 konzulárny úrad SR v Hamburgu, vedený honorárnym konzulárnym úradníkom pani Ursulou Meyer-Waarden.  Ťažisko jej aktivít bolo zamerané na rozvoj kontaktov predovšetkým v podnikateľskej oblasti, k čomu využíva svoje bohaté kontakty s obchodnými komorami v Hamburgu, Kieli a Schwerine. Dňa 29.11.2000 ZÚ Berlín odporučilo z dôvodu dlhodobého dosahovania výborných výsledkov preklasifikovať honorárny konzulát so sídlom v Hamburgu na Generálny konzulát SR v Hamburgu a súčasnú honorárnu konzulku SR za generálnu honorárnu konzulku. Dňa 30.1.2001 bol ministrom zahraničných vecí SR schválený návrh na zmenu klasifikácie HKÚ SR v Hamburgu na generálny HK a menovanie pani U. M. Waarden generálnym honorárnym konzulom v SR.
Honorárny konzulárny úrad  vo Wuppertale bol  schválený  ministrom zahraničných vecí SR 5.1.2001 a slávnostne otvorený 22.5.2001.
Dňa 29.6. 2001 bol ministrom zahraničných vecí SR schválený návrh na zriadenie honorárneho konzulárneho úradu v SR v Stuttgarte a na menovanie Christopha Goesera honorárnym konzulom  SR. ZÚ Berlín zvažuje otvorenie HK SR začiatkom roka 2002.
Dňa 14.11.2000 minister ZV schválil návrh na zriadenie HK SR so sídlom vo Frankfurte nad Mohanom  a menovanie Imricha Donátha vedúcim tohoto úradu.  Dňa 8.11.2001 súhlasil minister ZV so zmenou sídla úradu SR vedeného honorárnym konzulom Imrichom Donáthom z Frankfurtu nad Mohanom do Bad Homburgu.
 13.10.2001 bol ministerkou pre správu a privatizáciu národného majetku slávnostne otvorený HK SR v Hannoveri. (Súhlas so zriadením HK SR vyslovil minister zahraničných vecí 19.7.2000).    
V roku 2001 bol zriadený na území Španielska konzulárny úrad so sídlom v Zaragoze.  Veľmi úspešne pokračoval vo svojej činnosti aj HK SR so sídlom v Barcelone.
Vo vízovej praxi Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska naďalej zostáva v platnosti dočasné pozastavenie (z 8.10.1998) plnenia ustanovení ods. 2 Dohovoru medzi vládou ČSFR a vládou Spojeného kráľovstva o zrušení vízovej povinnosti (Praha, 18.9.1990).
V Spojenom kráľovstve doposiaľ nepôsobí žiaden honorárny konzulát SR. ZÚ Londýn v súčasnosti vykonáva výberové konanie na HK SR so sídlom v Edinburghu.
Bilaterálne vzťahy s Tureckou republikou možno z hľadiska konzulárnej praxe označiť za korektné. Platné zmluvné záväzky vyplývajúce z dvojstranných a mnohostranných dohôd sú dodržiavané. Bez problémov je realizovaná i Dohoda medzi vládou ČSFR a vládou TR o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických, zvláštnych a služobných pasov, uzavretá v Ankare 18.2.1991 výmenou nót.
Voči tureckým občanom je pri žiadostiach o víza SR uplatňovaný osobitný vízový režim. Od 15.3.1997 sa uplatňuje liberalizácia osobitného vízového režimu SR voči tureckým občanom /Aide-mémoire/, týkajúca sa najmä podnikateľských subjektov, v zmysle ktorej ZÚ SR  Ankara a GK SR Istanbul flexibilne pristupujú k žiadostiam o víza. Tureckým občanom - podnikateľom, ako aj zamestnancom firiem, ktorí pri žiadosti o udelenie víza predložia pozvanie od slovenského obchodného partnera overené cudzineckou políciou SR, môže byť v zmysle Aide-mémoire  udelené vízum s viacnásobným počtom vstupov a s platnosťou do 6 mesiacov. Uvedené platí aj pre tureckých občanov, ktorí sú majiteľmi alebo spolumajiteľmi firiem v SR.
V tejto súvislosti je pravdepodobný tlak tureckej strany na úplné zrušenie osobitného vízového režimu SR voči TR. ZÚ SR Ankara i GK SR Istanbul v zmysle liberalizácie osobitného vízového režimu pristupujú v odôvodnených prípadoch k žiadostiam tureckých podnikateľov flexibilne a súčasný stav (po liberalizácii OVR) je adekvátny.      
Pokiaľ ide o vzťahy s Gréckom, v štádiu schvaľovania je návrh dohody medzi vládou SR a vládou Grécka o výmene stážistov a dohody o sezónnom zamestnávaní.
MZ GR neplní a považuje za neplatnú Dohodu medzi ČSSR a GR o spolupráci v oblasti zdravotníctva, podpísanú dňa 22.10.1980 v Aténach upravujúcu poskytovanie nevyhnutnej zdravotnej starostlivosti. 
Bilaterálne vzťahy medzi SR a Švajčiarskom možno z hľadiska konzulárnej praxe označiť za korektné. Platné zmluvné záväzky vyplývajúce z dvojstranných a mnohostranných dohôd sú dodržiavané. Odo dňa 3.7.1998 je platná Dohoda medzi SR a Švajčiarskou spolkovou radou o vzájomnom zrušení vízovej povinnosti. Dohoda umožňuje cestovať okrem platných cestovných pasov aj na  nové občianske preukazy - identifikačné karty.
Pri plnení bilaterálnych zmluvných dokumentov upravujúcich vzájomné vzťahy v konzulárnej oblasti medzi SR a Kanadou sa závažné problémy nevyskytujú. Bilaterálne kanadsko-slovenské vzťahy sú naďalej zaťažené jednostranným vízovým režimom zo strany Kanady voči občanom SR.
Problémy našim občanom dlhodobo a trvalo žijúcim v Taliansku spôsobuje ustanovenie talianskeho cestného zákona, podľa ktorého musí každý cudzinec, ktorému bol povolený trvalý či dlhodobý pobyt v Taliansku, požiadať v čase do jedného roka od povolenia pobytu o výmenu národného vodičského preukazu za taliansky. Napriek tomu, že všetky naše vodičské preukazy vydané po r.1968 zodpovedajú Viedenskému dohovoru o cestnej premávke z r.1968 (dodatku č.6), SR je zaradená do skupiny štátov, u ktorých spomínaná konverzia vodičských preukazov nie je umožnená. Riešením tohoto problému má byť už viac ako 6 rokov prerokúvaná bilaterálna dohoda o výmene vodičských preukazov. Talianska strana od r.1995 presadzuje názor, že prax výmeny našich vodičských preukazov za talianske (bez potreby vykonať príslušné skúšky) musí byť zakotvená zmluvne. Gestorom dohody je MZV SR a za taliansku stranu Ministerstvo dopravy a námornej plavby. Úsilie slovenskej strany o dosiahnutie dohody sa výrazne prejavovalo aj v r.2001, nepodarilo sa však zmeniť postup talianskej strany. 
Minister zahraničných vecí SR ešte v prvej polovici r. 2000 schválil návrh na zriadenie HK SR so sídlom v Neapole a na menovanie Elvíry Brunetti vedúcou tohto úradu. V súčasnosti sa očakáva obdržanie exequatur.
Dňa 21.8.2000 bol schválený	návrh na zriadenie HK SR so sídlom v Turíne a menovaním Giuseppe Pellegrino vedúcim tohto úradu. Talianska strana zatiaľ nezaslala súhlas so zriadením tohoto úradu.
V záujme dosiahnutia výrazného posunu vzťahov s USA na vyššiu kvalitatívnu úroveň pokračoval ZÚ Washington v roku 2001 v budovaní siete honorárnych konzulátov SR. Cieľom konzulárnych úradov SR bolo aktívne presadzovanie zahranično-politických priorít v USA v rámci príslušného konzulárneho obvodu. 
V roku 2001 boli na území USA zriadené 3 konzulárne úrady, a to so sídlom v Detroite, Miami a San Franciscu. Celkove v hodnotenom období pôsobilo na území USA 8 honorárnych konzulátov SR.
V roku 2001 bol otvorený na území Austrálskeho zväzu konzulárny úrad SR so sídlom v Melbourne. Jeho činnosť bude zameraná na podporu a rozvoj stykov medzi inštitúciami a podnikateľskou sférou v štáte Viktória a v SR, poskytovanie informácií pre austrálskych podnikateľov o možnostiach investovania v SR a uplatnenie slovenských výrobkov na austrálskych trhoch.
V 2. polovici roku 2001 bol dočasne prerušený výkon konzulárnych funkcií zo strany konzulárneho úradu v Sydney vzhľadom na ukončenie výkonu činnosti vedúceho úradu. V súvislosti s týmto stavom navrhol ZÚ Canberra riešiť vzniknutú situáciu vytvorením GK SR v Sydney. Svoj GK v tomto meste majú aj všetky ostatné štáty V4 a takmer všetky krajiny EÚ.
V rámci aktuálnej koncepcie rozšírenia KÚ v Austrálskom zväze ZÚ Canberra predpokladá zriadenie konzulárnych úradov v Brisbane, Adelaide a Perthe.
Aj v roku 2001 (od mája do konca októbra) pracoval sezónny Konzulát SR v Kuvajte, ktorého hlavnou náplňou bolo vydávanie slovenských víz predovšetkým občanom Kuvajtu pri ich pobytoch v letnom období na území SR.
 V súvislosti s koncepciou vlády SR na ďalšie rozširovanie siete honorárnych konzulárnych úradov SR, pre obdobie rokov 1998 až 2002, zameranou na plnenie úloh predovšetkým v oblasti rozvoja obchodnej a ekonomickej spolupráce v krajinách, kde SR nemá diplomatické zastúpenie, bolo v hodnotiacom období vykonané nasledovné:
•	k existujúcim HK SR v Izraeli (v Jeruzaleme, Haife a Beer Sheve) sa v roku 2001 zaradil HK SR v Ha Sharone;
•	v roku 2001 bol otvorený HK SR v Jemene so sídlom v Saná;
•	okrem už existujúcich HK SR v Egytskej arabskej republike so sídlom v Port Saide, ZÚ SR v Kahire vykonal potrebné kroky k zahájeniu činnosti HK SR v Alexandrii. Jeho oficiálne otvorenie sa plánuje pri príležitosti návštevy prezidenta SR v EAR;
•	v roku 2001došlo k rozšíreniu siete HK SR o Keňu so sídlom v Mombase a o Seychely so sídlom vo Victórii, u ktorých boli už vydané všetky potrebné náležitosti (exequatur);
•	k rozšíreniu siete prispelo aj zriadenie HK SR v Jordánsku so sídlom v Ammáne;
•	v roku 2001 bol oficiálne otvorený HK SR v Malawi so sídlom v Blantyre. V súčasnosti je v konaní otvorenie HK SR v Mozambiku so sídlom v Maputo. Pravdepodobne bude oficiálne činnosť zahájená do konca t.r. V štádiu rozpracovania sa nachádza návrh angolskej strany na post honorárnych konzulov v Angole;
•	v súčasnosti sú rozpracované návrhy pre rozšírenie siete HK SR v Senegale so sídlom v Dakare a v Guinei so sídlom v Conakry. V štádiu pred oficiálnym otvorením sa nachádza HK SR v Togo so sídlom v Lomé. ZÚ prehodnocuje aj návrhy na kandidatúru pre HK SR v Nigérii;
•	ZÚ SR Alžír pripravuje podklady na vypracovanie podnetu na zriadenie HK SR v Maroku a v Tunise;
•	ZÚ SR Abu Dhabi zvažuje sa návrh na zriadenie HK SR v Saudskej Arábii so sídlom v Rijáde.

3.3.2. KONZULÁTY CUDZÍCH ŠTÁTOV V SR
Ku koncu r. 2001 pôsobilo v SR 21 konzulárnych úradov vedených honorárnymi konzulárnymi úradníkmi a tri, v čele ktorých sú kariérni konzuli. V priebehu roka 2001 ukončil činnosť honorárny konzulát Kamerunu a pribudli dva nové honorárne konzulárne úrady v SR, ktorými sú konzuláty Kolumbie a Kostariky. V štádiu rozhodovania sú žiadosti predložené diplomatickými misiami ďalších 8 štátov.

Konzulárne úrady cudzích štátov  pôsobiace v SR - stav k 10.12.2001
(kariérne a honorárne konzuláty)

P.č.

Štát

Kategória konzulárneho úradu

Meno
honorárneho
konzula

Sídlo konzulárneho úradu

Poznámka

1. | Bangladéš | HK | Štefan PETKANIČ | Bratislava |
2. | Cyprus | HK | Jozef MAJSKÝ | Bratislava |
3. | Česká rep. | GK | Josef BYRTUS | Košice | kariérny konz. úrad
4. | Dánsko | HGK | Michal LÖRINCZ* | Bratislava |
5. | Fínsko | HGK | Karol KÁLLAY* | Bratislava |
6. | Grenada | HK | Juraj ŠIROKÝ | Bratislava |
7. | Guinea | HK | Jozef OLEŠ | Bratislava |
| | | Ľubomír SCHWEIGHOFER | Bratislava | honorárny vicekonzul
8. | Island | HK | Otto HALÁS | Bratislava |
9. | Kazachstan | HK | Peter PÁZMÁNY | Zvolen |
10. | Kolumbia | HK | Miroslav BEHÚŇ | Bratislava |
11. | Kórea | HGK | Marián MOJŽIŠ* | Bratislava |
12. | Kostarika | HK | Tomáš CHRENEK | Bratislava |
13. | Luxembursko | HK | František FITOŠ | Bratislava |
14. | Maďarsko | GK | Győrgy VARGA | Košice | kariérny konz. úrad
15. | Maroko | HK | Ľubomír ŠIDALA | Bratislava |
16. | Nórsko | HK | Igor JUNAS* | Bratislava |
17. | Peru | HK | Andrej GLATZ | Bratislava |
18. | Portugalsko | HK | František VIZVÁRY | Bratislava |
19. | Senegal | HK | Souleymane SECK | Žilina |
20. | Seychely | HK | Andrej HRYC | Bratislava |
21. | Švédsko | HGK | Ruben KEMÉNY* | Bratislava |
22. | Taliansko | HVK | Franco PIGOZZI | Košice | honorárny vicekonzul
23. | Thajsko | HK | Alexander ROZIN | Bratislava |
24. | Ukrajina | K | Jaroslav ASMAN | Prešov | kariérny konz. úrad

P.č.

Štát

Kategória konzulárneho úradu

Meno
honorárneho
konzula

Sídlo konzulárneho úradu

Poznámka

Žiadosti o zriadenie honorárnych konzulátov v štádiu konania
1. | Albánsko | HK | Juraj Kolesár (hk) | Bratislava | odsúhlasený zaminirom, čakáme kp
2. | Burkina Faso | HK | Erik Kováč (hk) | Bratislava | odsúhlasený zaminirom, čakáme kp
3. | Ecuador | HK | Franklin E. Vaca Velásquez | Košice | odsúhlasený zaminirom, čakáme kp
4. | Ghana | GHK | Oszkár Világi (hk) | Bratislava | 10.10.01 - vyžiad. stanov. BEZO
5. | Chile | HK | Jaroslav Šoltys (hk) | Bratislava | odsúhlasený zaminirom, čakáme kp
6. | Kongo | HK | Pavol Jánošík (hk) | Bratislava | odsúhlasený zaminirom, čakáme kp
7. | Nikaragua | GHK | Vladimír Košták (hk) | Bratislava | zatiaľ len súhlas bezpečn. zložiek
8. | Sýria | GHK | Mustafa Lutfi Al-Sabouni | Bratislava | predlož. neúplná žiadosť
Zrušené honorárne konzuláty | | | |
1. | Ghana | HGK | Ivan PUŠKÁČ | Bratislava | odstúpenie hk 20.02.1998
2. | Kamerun | HK | Eduard JAHCHAN (hk) | Bratislava | rozhodnutím ministra  počínajúc
| | | Emile Noel KINDJI (hvk) | Bratislava | dňom 15.06.01

V y s v e t l i v k y :   	HK - honorárny konzulát			K - konzulát (kariérny, nehonorárny)
HGK - generálny honorárny konzulát 		GK - generálny konzulát (kariérny, nehonorárny)
			HVK - honorárny vicekonzulát			* - vedúcim KÚ je honorárny generálny konzul

3.3.3. READMISNÉ A BEZVÍZOVÉ DOHODY
V roku 2001 uzavrela SR ako jedna z mála európskych krajín readmisnú dohodu s Juhosláviou. Zatiaľ nie je platná, pretože juhoslovanská strana ešte (na rozdiel od slovenskej) neinformovala o splnení vnútroštátnych podmienok potrebných na nadobudnutie účinnosti. 
V priebehu r. 2001 boli uzavreté, resp. nadobudli platnosť dohody o zrušení vízovej povinnosti s týmito štátmi:
•	Argentínska republika (pre držiteľov cestovných pasov, ako i dohoda pre držiteľov diplomatických a služobných pasov),
•	Juhoslovanská zväzová republika (pre držiteľov diplomatických a služobných pasov),
•	Peruánska republika (pre držiteľov diplomatických pasov a služobných pasov)

Došlo k jednostrannému zrušeniu vízovej povinnosti pre občanou SR zo strany Grenady.

V hodnotenom období pokračovala negociácia bezvízových dohôd pre držiteľov všetkých druhov pasov s nasledujúcimi štátmi:
	
•	Andorra
•	Bolívia
•	Brazília
•	Ekvádor
•	Mexiko
•	Uruguajská východná republika
•	Venezuela
•	Salvador
•	Kostarika
•	Panama
•	Nikaragua
•	Honduras
•	Japonsko
•	Guatemala
•	Paraguay
•	Macao

4. ĽUDSKÉ PRÁVA A PRÁVA OSÔB PATRIACICH K NÁRODNOSTNÝM MENŠINÁM, KRAJANIA A KULTÚRNE STYKY

Slovensko sa v roku 2001 aktívne zapájalo do medzinárodných aktivít pri presadzovaní a dodržiavaní ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám. V nadväznosti na skutočnosť, že rok 2001 bol rezolúciami Valného zhromaždenia OSN vyhlásený za Medzinárodný rok mobilizácie proti rasizmu, rasovej diskriminácii, xenofóbii a všetkým formám intolerancie, bola pod záštitou OSN zorganizovaná Svetová konferencia proti rasizmu, rasovej diskriminácii, xenofóbii a súvisiacej intolerancii, ktorá sa konala v dňoch 31.8.-8.9.2001 v Durbane v Juhoafrickej republike. Súčasťou kampane medzinárodného spoločenstva pred Svetovou konferenciou bola aj iniciatíva Vysokej komisárky OSN pre ľudské práva nazvaná “Tolerancia a rozmanitosť - Vízia pre 21. storočie“. Prezident Slovenskej republiky podpísal tento dokument v januári 2001. Na konferencii sa aktívne zúčastnila delegácia SR vedená podpredsedom vlády pre legislatívu Ľubomírom Fogašom, ktorý vystúpil v rámci všeobecnej rozpravy s prejavom, v ktorom informoval o najdôležitejších legislatívnych a praktických opatreniach v oblasti ľudských práv prijatých v SR na parlamentnej a vládnej úrovni, najmä v časti predchádzania rasizmu. Slovensko bolo zvolené za podpredsedu byra svetovej konferencie. Zástupcovia SM sa z pozície člena Byra aktívne zapojili do činnosti tohto vrcholného orgánu konferencie v súlade s cieľmi a prioritami našej zahraničnej politiky a politiky v oblasti ľudských práv. Stály predstaviteľ SR pri OSN súčasne vykonával funkciu regionálneho koordinátora východoeurópskej regionálnej skupiny.
Počas konferencie delegácia SR postupovala v súčinnosti s ostatnými kandidátskymi krajinami a v úzkej spolupráci s delegáciami EÚ. USA a Izrael vysoko ocenili vystúpenie stáleho predstaviteľa SR pri OSN v mene krajín V4 na záverečnej plenárke 3. Prepcomu Svetovej konferencie v Ženeve, ktorým sme sa jednoznačne prihlásili k plneniu pôvodných zámerov konferencie. Posilnili sa aj vzťahy SM so zástupcami Úradu Vysokej komisárky OSN pre ľudské práva, ako aj s M. Robinsonovou osobne. Ministerka zahraničných vecí JAR, predsedníčka Konferencie viackrát ocenila racionálny a konštruktívny prístup delegácie SR počas rokovaní Byra a konzultácií regionálnych koordinátorov.
Zasadanie Komisie OSN pre ľudské práva v Ženeve sa konalo od 19.3. do 27.4.2001. Tento rok pred plénom KĽP vystúpil aj podpredseda vlády SR pre legislatívu, ktorý vo svojom vystúpení informoval o aktuálnych legislatívnych, inštitucionálnych a súvisiacich opatreniach realizovaných vládou SR v rámci jej ľudsko-právnej politiky.
Delegáciu SR na 57. zasadaní KĽP viedol stály predstaviteľ SR pri OSN. V rámci bodu 11 agendy bola prezentovaná správa osobitného spravodajcu KĽP pre nezávislosť sudcov a právnikov, ktorej súčasťou bolo aj  hodnotenie misie in situ vykonanej na Slovensku v novembri minulého roka. SR v postavení tzv. krajiny záujmu uplatnila svoje právo vystúpenia po prezentácii správy. Vystúpenie v mene SR predniesol vedúci úradu Ministerstva spravodlivosti SR.
SR aktívne participovala na 57. zasadaní Komisie. Okrem vyššie uvedených dvoch prejavov vystúpila aj k otázke postavenia osôb patriacich k národnostným menšinám. 
Počas 57. zasadania KĽP sa uskutočnilo aj stretnutie podpredsedu vlády SR pre legislatívu s Vysokou komisárkou pre ľudské práva (VKĽP). VKĽP osobitne ocenila skutočnosť, že v rámci novely Ústavy bol do nej inkorporovaný inštitút ombudsmana a s uspokojením prijala správu o príprave súvisiaceho vykonávacieho zákona. V tejto súvislosti ponúkla SR expertnú a konzultatívnu pomoc svojho úradu. Podpredseda vlády ďalej podal informáciu o implementácii a inštitucionálnom zabezpečení záväzkov vyplývajúcich z medzinárodnoprávnych noriem ľudsko-právneho charakteru, ktorých je SR zmluvnou stranou. Pozornosť venoval aj výchovnej a vzdelávacej kampani realizovanej v rámci Národného akčného plánu predchádzania diskriminácii, prijatého v máji 2000. VKĽP v kontexte predchádzania rasizmu ocenila konanie Národnej konferencie proti rasizmu (Bratislava, máj 2000). 
SR sa každoročne zúčastňuje zasadaní Subkomisie pre napomáhanie a ochranu ľudských práv, ktorá je expertným a poradným orgánom KĽP, pracovnej skupiny pre právo na rozvoj a pracovnej skupiny pre prípravu Opčného protokolu k Dohovoru proti mučeniu. Tieto fóra sú využívané na prezentovanie vlastných vystúpení a na distribúciu relevantných informačných materiálov o politike SR v oblasti ľudských práv.
Delegácia SR sa v dňoch 8. - 10. 10. 2001 aktívne zúčastnila na Medzinárodnej konferencii o ľudských právach a demokratizácii v Dubrovníku, ktorá bola organizovaná chorvátskou vládou v spolupráci s Úradom vysokej komisárky OSN pre ľudské práva a Európskou komisiou.
V rámci plnenia implementačnej povinnosti, vyplývajúcej pre Slovenskú republiku z jednotlivých dohovorov o ľudských právach, ktorými je SR viazaná, bola dňa 28. 2. 2001 predložená príslušnému výboru OSN Východisková správa Slovenska k  Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach (CESCR). Obhajoba tejto správy sa bude konať v novembri 2002. V dňoch 4. - 7. 5. 2001 v Ženeve obhajovala delegácia SR Východiskovú a druhú periodickú správu SR k Dohovoru proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu (CAT) vo Výbore OSN proti mučeniu. Delegácia SR bola vedená stálym predstaviteľom SR pri OSN. Vo vzťahu k výborom založeným medzinárodnou zmluvou, ktoré majú kompetenciu prijímať individuálne podania na porušenia práv garantovaných príslušným medzinárodnoprávnym dohovorom SR tak, ako po minulé roky priebežne plnila svoju povinnosť dotknutej strany a v stanovených procesných lehotách poskytovala požadované komunikácie. Tento rok boli ukončené tri konania proti SR vedené pred tunajším Výborom pre ľudské práva (priama konštatácia neprípustnosti jednej kauzy) a Výborom pre zabránenie rasovej diskriminácie (prijatie meritórneho rozhodnutia v dvoch prípadoch). Ostatné sťažnosti zostávajú v procese posudzovania. V priebehu roka 2001 bola vypracovaná Druhá periodická správa SR k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických správach (ICCPR), ktorá podáva komplexnú informáciu o pokroku dosiahnutom v oblasti uplatňovania tohoto ľudsko-právneho dokumentu na Slovensku za obdobie posledných štyroch rokov. 
Pre Slovenskú republiku 17. 2. 2001 nadobudol platnosť Opčný protokol k Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a 1.3.2001 nadobudol platnosť Dodatkový protokol RE k Dohovoru o ochrane ľudských práv a dôstojnosti človeka v súvislosti s aplikáciou biológie a medicíny o zákaze klonovania ľudských bytostí. Slovenská republika dňa 30.11.2001 podpísala I. Opčný protokol k Dohovoru OSN o právach dieťaťa o účasti detí v ozbrojených konfliktoch a II. Opčný protokol k Dohovoru OSN o právach dieťaťa o obchodovaní s deťmi, detskej prostitúcii a detskej pornografii.    
Významnými aktivitami bol proces posudzovania národných správ o uplatňovaní Rámcového dohovoru RE na ochranu národnostných menšín, realizácia implementácie štandardov Rady Európy, pokračovanie práce v rámci mechanizmu Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi SR a MR a narastajúci význam otázky rómskej národnostnej menšiny nielen na Slovensku, ale aj v ostatných krajinách Európy. V súlade s hlavným zameraním zahraničnej politiky SR dbalo MZV SR na dodržiavanie medzinárodných záväzkov a štandardov v oblasti ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám, participáciu na práci medzinárodných organizácií a prezentáciu výsledkov národnostnej politiky SR v zahraničí, v nadväznosti na rozvíjanie dobrých susedských vzťahov a snahy SR o integráciu do EÚ a NATO. 
Vláda SR dňa 14.2.2001 schválila stanovisko k posudku Poradného výboru Rady Výboru ministrov Rady Európy k implementácií Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín v SR, ktoré bolo zverejnené v júni 2001 spolu s posudkom Poradného výboru. Výbor ministrov Rady Európy prijal dňa 21.11. 2001 rezolúciu o implementácii Rámcového dohovoru v SR. 
V záujme podpory a prijatia Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov Slovenskou republikou bol ukončený proces posudzovania možností pristúpenia SR k tomuto dokumentu Rady Európy. NR SR ratifikovala chartu jazykov dňa 19.6.2001 a 5.9.2001 bola generálnemu tajomníkovi RE uložená ratifikačná listina SR k charte jazykov. 
MZV SR bude naďalej sledovať vývoj ohľadne problematického Zákona o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách a jeho aplikáciu. Dňa 19. júna 2001 parlament Maďarskej republiky prijal kontroverzný Zákon o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách. SR vyjadrila svoje znepokojenie ešte pred prijatím zákona v Aide memoire odovzdanom maďarskej strane dňa 7.6.2001 a štátny tajomník MZV SR J. Chlebo inicioval bilaterálne konzultácie. Zákon vyvolal značnú diskusiu aj na pôde európskych a medzinárodných inštitúcií - Európskeho parlamentu, OBSE, Rady Európy - týkajúcu sa spôsobu jeho prijatia, účelu, cieľov a nesúladu s medzinárodným právom. Názory týchto inštitúcií korešpondujú so stanoviskom SR.
MZV SR v súvislosti s prípravou konzultácií podniklo viacero krokov. Dňa 22.11.2001 sa uskutočnili pracovné konzultácie na úrovni štátnych tajomníkov MZV SR a MR s cieľom vyjadriť maďarskej strane stanovisko SR v tejto otázke a vzájomne sa informovať o tejto problematike tak, ako to predpokladá Zmluva o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi SR a MR z 19. marca 1995. Výsledkom konzultácií bola dohoda o ďalšom postupe.  Dňa 9.1.2002 sa na základe tejto dohody uskutočnili expertné konzultácie, na ktorých sa však nedosiahol výraznejší pokrok smerom k vyriešeniu tejto otázky.  
Dňa 23.1.2002 uskutočnilo stretnutie štátnych tajomníkov MZV SR a MR, výsledkom ktorého bola predbežná dohoda o spoločnom vyhlásení, ktorého základom bude návrh SR. Pri formulovaní tohto vyhlásenia bude SR trvať na tom, aby obsahovalo jednoznačné vyjadrenie, že zákon nebude mať exteritoriálne účinky a nebude zasahovať do personálnej a územnej jurisdikcie SR, ako aj na tom, aby riešenie sporných otázok zákona bolo založené na bezvýhradnom rešpektovaní zmluvného mechanizmu dohodnutého medzi oboma krajinami.
Veľká pozornosť bola venovaná medzinárodným súvislostiam a dopadom pokračujúcej hromadnej emigrácie Rómov zo SR do viacerých štátov Európy. MZV SR taktiež participovalo na návrhoch riešenia otázok práv osôb patriacich k národnostným menšinám v rámci Paktu stability pre juhovýchodnú Európu. MZV SR na pôde zmiešaných slovensko-maďarských komisií, najmä komisie pre záležitosti menšín, v spolupráci s komisiou pre kultúru a tlač a komisiou pre školstvo a vedu, podporovalo riešenie oprávnených požiadaviek slovenskej menšiny v Maďarsku a konzultovalo opatrenia na zlepšenie zabezpečenia práv osôb patriacich k maďarskej národnostnej menšine na Slovensku.
Rozvoj bilaterálnych vzťahov v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva a prezentácia slovenskej kultúry sú dôležitými prvkami presadzovania zahranično-politických záujmov SR nielen v integračnom a regionálnom kontexte, ale aj vo vzťahu k  ďalším významným partnerom. 
Významnú úlohu zohrávala koordinácia procesu prípravy zmluvno-právnej základne na rozvoj kontaktov v oblasti kultúry, školstva, vedy, športu a zdravotníctva v súčinnosti s gestorskými rezortmi MK SR, MŠ SR a MZ SR, kde sa aktívne rozvíja najmä spolupráca s rezortom školstva. 
	V r. 2001 podpísala SR medzivládne dohody o spolupráci v oblasti kultúry, školstva, zdravotníctva a ďalších oblastiach s Belgickom, dohodu o ochrane určitých kultúrnych pamiatok a historických sídiel s USA, dohodu o vedecko - technickej spolupráci s Juhosláviou.
Na podpis je pripravená dohoda o udelení grantu japonskej vlády, dohoda o vedecko-technickej spolupráci so Španielskom, dohoda o audiovizuálnej koprodukcii s Kanadou a medzivlády program spolupráce s Izraelom a Talianskom. V štádiu príprav sú medzivládne kultúrne dohody s Argentínou, Mexikom, Indonéziou a Saudskou Arábiou, medzivládne programy spolupráce s Cyprom, Portugalskom, Indiou a dohoda o vedecko-technickej spolupráci s Argentínou. 
	Najvydarenejšími  podujatiami realizovanými s aktívnou účasťou MZV SR, resp. ZÚ SR boli: Mesiac slovenskej kultúry v New Yorku vo februári 2001, rad kultúrnych podujatí pri príležitosti otvorenia novej budovy ZÚ SR vo Washingtone v júni 2001, putovná výstava Bratislava - hlavné mesto SR, výstava Alexander Dubček a Európa v novembri 2001 v Bruseli. 
SR sa zúčastnila na prvej spoločnej prezentácii Stredoeurópskej kultúrnej platformy, ktorá sa za prítomnosti ministrov zahraničných vecí a štátnych tajomníkov krajín Rakúska, Slovinska a V4 uskutočnila v Bruseli.
MZV SR sa podieľalo na príprave a udelení Radu Bieleho dvojkríža II. stupňa In memoriam Dr. Štefanovi Osuskému a Radu Bieleho dvojkríža III. stupňa Francúzovi Danielovi Compagnonovi, vedúcemui folklórneho súboru NADEJE a predsedovi “Spolku Slovensko“. 
Vláda SR na základe Uznesenia vlády SR č. 591 zo dňa 27. júna 2001 udelila na šk. rok 2001/2002 48 štipendií na magisterské a doktorandské štúdium študentom z rozvojových krajín a 70 štipendií krajanským študentom. MZV SR zabezpečuje každoročne notifikáciu štipendií a zúčastňuje sa procesu ich udeľovania v rámci komisie MŠ SR. Spolupráca prebieha aj pri udeľovaní štipendií a spolupráce so zahraničnými vzdelávacími inštitúciami na základe programov spolupráce. 
V oblasti krajanskej problematiky MZV SR spolupracovalo s gestorom problematiky - MK SR a splnomocnencom vlády SR pre zahraničných Slovákov pri dotváraní inštitucionálneho systému vzťahov SR s krajanmi v rámci 2. etapy transformácie problematiky a pri posudzovaní legislatívnych, zahranično-politických  a koncepčných aspektov spolupráce s krajanmi. Dovŕšením inštitucionálnej transformácie systému zabezpečenia vzťahov SR ku krajanom je návrh na zriadenie Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov pri Úrade vlády SR, ktorý pripravilo MZV SR. Pokračovali  kontakty a spolupráca s krajanmi aj prostredníctvom ZU SR.  
V súlade s koncepciou rozvoja siete Slovenských inštitútov (SI) začal činnosť v poradí ôsmy SI v Paríži. Oficiálne otvorenie sa uskutočnilo v apríli za prítomnosti ministra kultúry SR. SI v Berlíne sa presťahoval do nových priestorov v strede mesta, ktoré inauguroval v októbri za prítomnosti prezidenta SR. 
V súčasnosti kladieme dôraz na dobudovanie existujúcich SI z hľadiska personálneho obsadenia a materiálno-technického zabezpečenia. SI pôsobia v samostatných priestoroch alebo pri veľvyslanectvách, a to v hlavných mestách SE Prahe, Budapešti, Varšave a Viedni, ďalej v Moskve a v dôležitých metropolách EÚ - Paríži, Viedni, Berlíne a Ríme. Faktorom, ktorý naďalej limitoval činnosť SI v zahraničí, je ich nedostatočná personálna a finančná vybavenosť.
Pri koncipovaní programov SI v zahraničí aktívne spolupracovala s MZV SR Rada SI, v ktorej sú zastúpené rezorty školstva a kultúry, inštitúcie a organizácie s celoštátnou pôsobnosťou z oblasti hospodárstva, kultúry a cestovného ruchu. Hlavným cieľom SI bola a je prezentácia SR v jednote jeho historických, kultúrnych a prírodných reálií, vrátane prezentácie regiónov, podnikateľských subjektov a možností cestovného ruchu s cieľom zvýšiť informovanosť o SR v súvislosti s hlavnými zahranično-politickými prioritami SR v predvstupovom období do EÚ. 
Z množstva zaujímavých podujatí SI možno pre ilustráciu uviesť organizáciu Slovenských dní v Informačnom centre Európa v Kolíne nad Rýnom a Slovenských dní v Pasove, ktoré predstavili SR, ašpirujúcu na členstvo v európskych štruktúrach, jej politický systém, ekonomiku, cirkevný život, kultúru a umenie, ako aj turistické možnosti. 
Veľmi významné zo zahranično-politického hľadiska boli spomienkové večery k nedožitým 80. narodeninám Alexandra Dubčeka. SI kladú veľký dôraz na spoločné prezentácie s partnermi krajín V4. Spoločné koncerty a výstavy sa uskutočnili v Paríži a Berlíne.
SI sa podieľali na príprave zásadných kultúrnych prezentácií SR - Mesiac slovenskej a českej kultúrnej vzájomnosti v Čechách, Týždne slovenskej kultúry v Maďarsku (30 podujatí), výstava výtvarných diel a filmová retrospektíva režiséra Juraja Jakubiska v Paríži, rad kolektívnych výstav slovenského výtvarného umenia vo francúzskych mestách Deauville, Tourgéville, Tinchebray, Aix-en-Provence, reprezentatívna výstava diel I. Weinera-Kráľa k 100. výročia narodenia autora v Budapešti, výstava keramiky a úžitkového skla a Poklady slovenského umenia v Ríme a prezentácia výtvarníka Jána Bergera a skladateľa Romana Bergera vo Varšave.
Aktivity SI vytvárajú priestor pre stretnutia s významnými osobnosťami. Na diskusiách v Kolíne nad Rýnom a Pasove sa zúčastnili najvyšší slovenskí a nemeckí štátni predstavitelia, k návštevníkom SI patril v tomto roku napr. maďarský prezident F. Mádl. 
Okrem kultúrnych aktivít organizovali SI aj úspešné regionálne a ekonomické prezentácie (celkove 28). K najdôležitejším patrili prezentácie Piešťan a Prešova vo Viedni, kúpeľov v Berlíne, regiónu Tatier v Ríme, Rožňavského regiónu a Stredného Pohronia v Budapešti a Ružbách vo Varšave. Viaceré podujatia na propagáciu cestovného ruchu sa uskutočnili v Prahe, Berlíne, Moskve, Ríme a Varšave. Zo série ekonomických prezentačných podujatí k najvýznamnejším patrili prezentácie potravinárskych a vinárskych výrobkov v Prahe, vo Varšave, Ríme a Budapešti.
5. BUDOVANIE DIPLOMATICKÉHO ZBORU A PERSONÁLNA POLITIKA

Zintenzívňujúca sa medzinárodná komunikácia Slovenska kladie stále vyššie nároky na jeho zahraničnú službu. V súčasnosti má Slovenská republika v zahraničí 61 veľvyslanectiev, 6 generálnych konzulátov, 8 stálych misií a 8 slovenských inštitútov pri ZÚ SR. Oproti minulému roku sa zvýšil počet stálych misií o Misiu SR pri OECD, ktorá bola konštituovaná v Paríži po prijatí Slovenska do tejto organizácie. Zanikol GK v Bonne, kde vznikla pobočka ZÚ SR Berlín, a bol zriadený ZÚ v Kuala Lumpur. Bol tiež otvorený nový GK v Békešskej Čabe.
V roku 2001 pokračoval proces dobudovávania personálneho obsadenia zastupiteľských úradov. V priebehu roka 2001 ukončilo svoje pôsobenie na zastupiteľských úradoch SR 6 veľvyslancov, na výkon svojej funkcie nastúpilo 10 veľvyslancov a jeden generálny konzul. Nastúpili na miesta uvoľnené po odchode predchádzajúcich veľvyslancov, ako aj na miesta vedúcich zastupiteľských úradov dovtedy obsadených diplomatmi vo funkcii chargé d´affaires a.i., ďalej na novovytvorenú Misiu SR pri OECD a tiež na GK v Békešskej Čabe. V tejto súvislosti treba konštatovať, že pri porovnaní so stavom k 31. decembru 2000 sa zvýšil počet zastupiteľských úradov SR vedených veľvyslancom z 57 na 61 (53 z celkového počtu 61 ZÚ a 8 z počtu 8 SM). 
Na zastupiteľských úradoch SR pôsobí v súčasnosti 693 zamestnancov, z toho 289 sú zamestnanci diplomatickej kategórie (z toho 61 žien), 182 v kategórii administratívno-technickí zamestnanci (z toho 69 žien) a v kategórii zmluvné sily (manželskí partneri vyslaných pracovníkov) pracuje 222 zamestnancov (z toho 177 žien). Štyria zástupcovia SR pôsobia v medzinárodných pozorovateľských misiách.
V ústredí MZV SR pracovalo ku dňu 30.11.2001 celkom 446 zamestnancov a 11 vládnych stážistov. Z uvedeného počtu je 203 žien a 243 mužov, z vládnych stážistov je 7 žien a 4 muži. Vysokoškolské vzdelanie má 294 pracovníkov a 11 vládnych stážistov, stredoškolské vzdelanie má 152 zamestnancov.
V roku 2001 sa začal aplikovať nový systém výberu pracovníkov na uvoľnené systemizované miesta na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí. Výber sa uskutočňuje jedenkrát ročne, súčasne na všetky uvoľnené miesta v danom roku, na rozdiel od predchádzajúcich rokov, kedy sa výbery uskutočňovali individuálne na každé uvoľňované miesto. 
V záujme ďalšej stabilizácie a profesionalizácie slovenskej diplomatickej služby venuje MZV SR v oblasti personálnej politiky veľkú pozornosť zvyšovaniu odbornej úrovne svojich zamestnancov, pre ktorých organizovalo podľa aktuálnych potrieb rezortu interné a externé vzdelávacie kurzy a programy; pracovníci boli tiež vysielaní na kurzy organizované inými inštitúciami. V roku 2001 sa 74 zamestnancov zúčastnilo na zahraničných študijných pobytoch (semináre, kurzy, výcvikové programy, stáže, konferencie a pod.) na diplomatických akadémiách, inštitútoch medzinárodných vzťahov a pod. V rámci týchto vzdelávacích programov sa realizovalo 44 krátkodobých (do 1 mesiaca), 20 strednodobých (1-3 mesačné) a 10 dlhodobých (akademický rok) študijných pobytov, ktorých programy boli zamerané predovšetkým na problematiku európskej integrácie, bezpečnostné otázky, oblasť medzinárodného práva, medzinárodno-ekonomické otázky, diplomatickú prax, ako aj výučbu cudzích jazykov. Zvyšovaniu odbornej úrovne zamestnancov v oblasti cudzích jazykov bola venovaná stála pozornosť aj v rámci interných jazykových kurzov a kurzov pripravených v spolupráci so štátnymi jazykovými školami SR a tiež zahraničnými kultúrnymi inštitútmi pôsobiacimi na Slovensku (Goetheho inštitút, Francúzsky inštitút, Britská rada). MZV SR v rámci svojich vzdelávacích aktivít podporuje tiež výmenné stáže diplomatov medzi partnerskými ministerstvami zahraničných vecí z členských krajín EÚ, ako i z krajín uchádzajúcich sa o členstvo v EÚ. V roku 2001 stážovali na MZV SR dvaja pracovníci MZV Azerbajdžanu.
MZV SR sa podieľa aj na odbornej príprave študentov, úzko spolupracuje s vybranými univerzitami, absolventi ktorých môžu nájsť uplatnenie v diplomatických službách. Ide najmä o študentov Fakulty politických vied a medzinárodných vzťahov a Právnickej fakulty Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici, ďalej Ústavu medzinárodných vzťahov a aproximácie práva Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave, Právnickej fakulty Trnavskej univerzity v Trnave, Fakulty medzinárodných vzťahov Ekonomickej univerzity v Bratislave a ďalších. V roku 2001 absolvovalo krátkodobé odborné stáže na odborných útvaroch ministerstva 130 študentov a na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí 40 študentov. V spolupráci s Úradom vlády SR prijíma ministerstvo absolventov týchto škôl na ročné absolventské stáže. V roku 2001 takto nastúpilo na MZV SR 12 stážistov. V závislosti na vyhodnotení ich ročného pôsobenia na ministerstve sa predpokladá, že väčšina z nich po ukončení stáže bude prijatých do stáleho pracovného pomeru na MZV SR.
Jedným z dôležitých prvkov zahraničnej politiky je tiež pôsobenie slovenských odborníkov v štruktúrach medzinárodných organizácií a ich prostredníctvom aj možnosť pozitívneho ovplyvňovania rozhodovacieho procesu v týchto medzinárodných organizáciách v prospech Slovenskej republiky. Ukázalo sa, že delimitácia agendy “Slovenského strediska pre OSN a ďalšie medzinárodné organizácie“ z MH SR na MZV SR, kde je zaradené do personálneho odboru, bola správnym krokom. Vznikla tak možnosť priameho prepojenia na ZÚ SR pri medzinárodných organizáciách. Činnosť strediska v pôsobnosti MZV SR sa rozšírila zo  špecializovaných organizácií OSN  i na ďalšie medzinárodné organizácie - ako OBSE, Rada Európy, OECD a tiež o agendu odborníkov zaujímajúcich sa o pôsobenie v mierových misiách OSN a OBSE. Stredisko je v úzkom kontakte s medzinárodnými organizáciami, prijíma ponuky a postupuje ich potenciálnym slovenským záujemcom o prácu v jednotlivých organizáciách, vedie databázy odborníkov a vybraným medzinárodným organizáciám predkladá žiadosti slovenských občanov o prijatie do služieb. 

Príloha k 

ZAMERANIU ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR NA ROK 2002

1.  OBLASŤ MULTILATERÁLNEJ SPOLUPRÁCE

1.1.  Integrácia Slovenskej republiky do európskych a transatlantických štruktúr

1.1.1. EURÓPSKA ÚNIA
Cieľom zahraničnej politiky je ďalej rozvíjať politický dialóg medzi SR a EÚ a udržať tempo integrácie SR do EÚ tak, aby SR mohla ukončiť rokovania o členstve v Únii v roku 2002 a stať sa členom EÚ v roku 2004. Politický dialóg bude prebiehať v duchu Európskej dohody prostredníctvom Asociačnej rady, účasti na ministerských radách a Európskej konferencii. SR bude plne využívať formu stretnutí najvyšších predstaviteľov SR a EÚ, spoločné zasadania politických riaditeľov a expertných skupín. V súlade s programom činnosti Spoločného parlamentného výboru SR-EÚ sa bude uskutočňovať politický dialóg na parlamentnej úrovni.
Aktivity v rámci orgánov ustanovených na základe Európskej dohody o pridružení
	V roku 2002 bude prebiehať pravidelný dialóg (podľa harmonogramu spravidla dohodnutom na predchádzajúcom rokovaní toho ktorého spoločného orgánu asociácie) medzi SR a EÚ v rámci spoločných orgánov asociácie SR - EÚ. Témou spoločného záujmu bude prechod do druhej etapy plnenia Európskej dohody o pridružení. Vrcholným stretnutím v tomto rámci bude zasadanie Asociačnej rady  SR – EÚ v prvom polroku 2002, ďalej asociačného výboru v druhom polroku 2002, asociačných podvýborov a Spoločného parlamentného výboru NR SR - EP. Pokračovať budú aktivity spoločného konzultačného výboru ECOSOC. Prehĺbeniu vzťahov aj na regionálnej úrovni by malo prispieť vytvorenie spoločného výboru medzi Výborom regiónov EÚ a regiónmi SR.  Na uvedených stretnutiach sa bude prerokúvať pokrok dosiahnutý SR v plnení kritérií na vstup podľa Partnerstva pre vstup, Národného programu pre prijatie acquis communautaire a Európskej dohody o pridružení. Uvedené rokovania slúžia zároveň ako fóra na výmenu názorov aj na iné otázky predvstupového procesu, napr. všeobecné otázky rozširovania, otázky inštitucionálnej reformy únie a iné. 

Prístupové rokovania
Základnou prioritou SR na rok 2002 bude uzavretie všetkých zostávajúcich negociačných kapitol do Kodaňského summitu v decembri 2002. SR chce splniť podmienky na vstup do EÚ tak, aby sa mohla zúčastniť nasledujúcich volieb do Európskeho parlamentu v júni 2004 už ako členská krajina EÚ. Strategickým záujmom SR je vstúpiť do EÚ spolu s ostatnými krajinami Višegrádskej skupiny. Z pohľadu SR možno rok 2002 charakterizovať ako záverečnú fázu rokovaní SR-EÚ, v ktorej chceme dosiahnuť technické ukončenie rokovaní o vstupe. 
V zameraní postupu negociačných rokovaní SR s EÚ v roku 2002 bude SR vychádzať z existujúceho harmonogramu negociačných rokovaní tzv. road-map, zo záverov a odporúčaní aktualizovaného dokumentu EK Stratégia rozširovania, ktorý bol prezentovaný dňa 13. novembra 2001 spolu s Pravidelnými správami EK o pokroku KK a taktiež zo záverov nadchádzajúceho summitu Európskej rady v Laekene. Okrem toho bude SR prihliadať aj na návrhy pracovných programov EÚ počas španielskeho a dánskeho predsedníctva.
Prioritnou snahou v prvom polroku 2002 bude uzavretie kapitol, ktoré neboli uzavreté v predchádzajúcom období (Hospodárska súťaž, Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra, v závislosti od vývoja prípadne Dane a Doprava) a zároveň uzavretie aj oblastí acquis s rozpočtovým dopadom, určených na rokovania počas španielskeho predsedníctva, t. j. kapitol Poľnohospodárstvo, Regionálna politika a Finančné a rozpočtové ustanovenia. Z hľadiska SR je pozitívne, že EK navrhuje viesť rokovania v týchto kapitolách na základe súčasného acquis a  že finančný rámec EÚ schválený na berlínskom summite EÚ v roku 1999 považuje za postačujúci na prijatie 10 kandidátskych krajín v roku 2004. Rokovania tak môžu byť ukončené nezávisle od rokovaní o budúcej finančnej perspektíve po roku 2006.
	Počas španielskeho predsedníctva máme takisto záujem o otvorenie rokovaní v kapitole 30 - Inštitúcie a podieľať sa na práci tzv. Redakčnej skupiny pre prípravu Prístupovej zmluvy EÚ - SR. 
	S cieľom technicky uzatvoriť prístupové rokovania budú realizované aj zahraničnopolitické aktivity SR vo vzťahu k členským krajinám EÚ, ako aj orgánom a inštitúciám EÚ. Zvýšená pozornosť bude venovaná najmä nadchádzajúcim predsedníckym krajinám - Španielsku, Dánsku,  najvýznamnejším krajinám EÚ - Nemecku, Francúzsku a Veľkej Británii, susednému Rakúsku a z inštitúcii EÚ najmä vzťahom s Európskou komisiou.
	Súčasťou finálnej fázy prístupového procesu do EÚ je realizácia externej komunikačnej stratégie SR v členských krajinách EÚ. Rozbehnutie konkrétnych projektov je naplánované na začiatok roku 2002. Cieľom komunikačnej stratégie je prezentovať politickú, ekonomickú a spoločenskú pripravenosť a zrelosť SR na členstvo v EÚ ako reakciu na obavy a pochybnosti súvisiace so vstupom SR do EÚ. Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 15.8.2001 schválila jej koncepciu a v roku 2002 vyčlení na jej realizáciu 40 miliónov Sk. Stratégia bude prioritne realizovaná v krajinách s najnižšou podporou pre vstup SR do EÚ. 
Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ (SZBP)
Udalosti 11.9.2001 spôsobili, že EÚ si uvedomila potrebu konať v maximálnej miere spoločne, posilniť a zefektívniť SZBP EÚ a čo najskôr uviesť spoločnú európsku bezpečnostnú a obrannú politiku (SEBOP) EÚ do operačného stavu. Postupná implementácia záverov summitov v Nice a Göteborgu, výsledky summitu v Laekene, ako aj ďalšie prebiehajúce aktivity členských krajín EÚ a EK vytvárajú pre takýto vývoj predpoklady. Na základe vývoja v uplynulom roku, kedy došlo k výraznému upevneniu inštitúcií vzniknutých na základe Amsterdamskej zmluvy, reorganizácii pôvodných štruktúr a vzniku stálych inštitúcií SZBP/SEBOP v Rade EÚ i v jej generálnom sekretariáte, k vytvoreniu nových rozhodovacích procedúr v bezpečnostnej dimenzii a k obsahovému posunu v SZBP z hľadiska efektívnosti a dosahovania jej cieľov, možno v nasledujúcom roku očakávať ďalšie zintenzívnenie a zefektívnenie spolupráce aktérov SZBP EÚ (členské štáty, vysokého predstaviteľa pre SZBP, EK). 
SR sa stotožňuje s princípmi a cieľmi SZBP, ktoré vyjadrujú i základné záujmy Slovenska a jeho zahraničnej politiky. SR dlhodobo koordinuje svoju zahraničnú politiku s politikou EÚ a už v predvstupovom období participuje na SZBP v rozsahu, ktorý jej umožňuje vyvíjajúci sa rámec tzv. multilaterálneho posilneného politického dialógu medzi EÚ a kandidátskymi krajinami (KK). Politická spolupráca EÚ a KK v oblasti SZBP bola v r. 2001 doplnená o intenzívny politický dialóg v oblasti SEBOP na politickej i vojenskej úrovni, ku ktorému prispelo schválenie rámca spolupráce únie s 15 partnerskými krajinami (6 európskymi členmi NATO - nečlenmi EÚ a ostatnými KK) vo vojenskej oblasti Európskou radou v Nice v decembri 2000 a schválenie základov spolupráce EÚ s 15 partnermi v policajnej oblasti Európskou radou v Göteborgu v júni 2001, ako aj o nové formy expertného dialógu a dialógu na nižšej politickej úrovni. V súvislosti s procesom budovania spoločných európskych vojenských a civilných kapacít pre medzinárodné operácie krízového manažmentu vedené EÚ bude dôležité splniť všetky vnútroštátne podmienky pre včasnú prípravu prisľúbených kapacít v horizonte r. 2003, príp. v deklarovaných termínoch. 
V súvislosti s procesom monitoringu (zo strany EÚ) stavu v negociačnej kapitole SZBP ako provizórne uzavretej kapitole (25.5.2000), potrebou plnenia stanovených požiadaviek EÚ v tejto oblasti, ako aj vzhľadom na predpokladané ukončenie rokovaní o vstupe SR do EÚ v nasledujúcom roku, čo si s konečnou platnosťou vyžiada preukázanie pripravenosti aplikovať acquis k momentu vstupu, bude potrebné pokračovať v úzkej koordinácii zahraničnej politiky SR so SZBP EÚ, prijímaní a dôslednej implementácii acquis a plnení ďalších úloh potrebných k bezproblémovému fungovaniu v SZBP EÚ po vstupe. 
Z pohľadu SZBP je v r. 2002 potrebné pozornosť venovať hlavne vzťahu s inými súvisiacimi negociačnými kapitolami (Vonkajšie vzťahy – kap. č. 26, Spravodlivosť a vnútorné záležitosti – kap. č. 24) v oblasti reštriktívnych opatrení a sankcií EÚ - ustanoveniu efektívneho národného systému rozhodovania o týchto opatreniach, ich implementácie a kontroly ich dodržiavania, príp. vypracovaniu a prijatiu horizontálnej legislatívnej právnej normy; efektívnej kontrole exportu zbraní; ustanoveniu národného mechanizmu pre poskytovanie rozvojovej pomoci SR ako členského štátu EÚ a ďalšej legislatívnej i praktickej príprave príspevkov SR k budúcim operáciám krízového manažmentu EÚ. 
V súvislosti s prijatím SR za riadneho člena Paktu stability spolu s PR a ČR, ktoré bude formálne vyhlásené na zasadnutí Regionálneho stola Paktu stability v priebehu r. 2002, je potrebné, aby SR v rámci plánovania a realizácie aktivít voči regiónu JVE brala do úvahy aj túto skutočnosť.
1.1.2.	ORGANIZÁCIA SEVEROATLANTICKEJ ZMLUVY (NATO) 
Rok 2002 bude kľúčovým z hľadiska realizácie jednej zo základných zahraničnopolitických priorít SR – integrácie krajiny do NATO. V tomto období bude nutné vyvinúť maximálne diplomatické úsilie a realizovať všetky nevyhnutné opatrenia s cieľom posilnenia postavenia SR ako nesporného kandidáta na získanie pozvania na pražskom summite Aliancie v novembri 2002 k rokovaniam o vstupe do NATO. Z tohoto pohľadu SR očakávajú na jar rozhodujúce hodnotenia stavu pripravenosti a plnenia základných úloh Akčného plánu pre členstvo v aliancii, ktoré vyvrcholia schválením hodnotiacej správy o pokroku SR v príprave na členstvo v NATO na jar 2002 na zasadnutí NAC+SR. Toto zasadnutie by malo potvrdiť pozitívny trend v oblasti prípravy SR na členstvo a otvoriť tak cestu pre získanie pozvania SR k rokovaniam o vstupe. 
V tejto súvislosti bude nutné venovať ešte vyššiu pozornosť a priestor v oblasti zahraničnopolitických stykov diplomatickým a parlamentným aktivitám vo vzťahu k členským krajinám aliancie na bilaterálnej i multilaterálnej úrovni s cieľom aktívnej prezentácie prínosu SR pre bezpečnosť Aliancie. Limitujúcim faktorom v tomto smere môže byť embargo na prijímanie vysokých návštev z kandidátskych krajín v sídle Aliancie, ako i obmedzenie prijatí a ciest predstaviteľov vlád členských krajín NATO vo vzťahu k ašpirantom. V tejto súvislosti ešte viac vzrastá úloha Misie SR pri NATO pri rozvoji dialógu s členskými krajinami prostredníctvom delegácií a stálych predstaviteľov v NAC, kde by kontakty nemali byť zásadnejšie obmedzené. Ďalším dôvodom intenzifikácie expertných konzultácií s delegáciami členských krajín bude začatie diskusie o rozširovaní pravdepodobne v lete 2002. Tieto aktivity budú musieť byť synchronizované s podobnými stretnutiami v členských krajinách. Podobne tomu bude i v parlamentnej dimenzii, ktorá bude dôležitým fórom pre pôsobenie na členské krajiny v smere zabezpečenia pozitívneho výsledku summitu v Prahe.
SR musí v nadchádzajúcom období ešte pozornejšie pristupovať k plánovaniu a koordinácii zahraničnopolitických aktivít vo vzťahu k členským krajinám, aby dôsledne využila priestor a formy pôsobenia, ktoré sa jej pre nadchádzajúce obdobie otvárajú. V každom prípade však zahraničnopolitické pôsobenie je síce dôležitým, ale iba doplňujúcim prostriedkom pre realizáciu vyššie uvedeného cieľa, kde rozhodujúcim faktorom zostáva domáca príprava v jednotlivých kapitolách MAP. Jej neoddeliteľnou súčasťou je i upevňovanie stability demokratických inštitúcií a kompatibility s princípmi a hodnotami, na ktorých je založená Aliancia.
V roku summitu NATO, ktorý bude poznamenaný otázkou rozširovania Aliancie a snahy o adaptáciu aliancie na zmenu celkovej bezpečnostnej situácie po 11. 9. 2001, tak aj pravdepodobne celého konceptu partnerstva. Z pohľadu SR, ktorá je považovaná za aktívneho člena EAPC/PzM a popredného kandidáta na členstvo v NATO, sa bude právom očakávať zvýšenie aktívneho príspevku do diskusie o budúcej podobe partnerstva. SR si nemôže dovoliť zopakovať chybu troch nových členov, ktorí boli po prizvaní za člena kritizovaní za pasivitu v partnerských aktivitách (a to aj napriek jednoznačným politickým deklaráciám napr. v prípade ČR o tom, že oddanosť partnerstvu je rovnaká ako pred pozvaním). 
	Formovanie postoja SR k “popražskému“ partnerstvu by malo vychádzať a byť flexibilne upravované na základe nasledovných faktov:
•	Kvalitatívna zmena vzťahov NATO - RF a ich premietnutie do praktického výkonu: bude nevyhnutné modifikovať národnú politiku SR voči RF.
•	Potreba zabránenia marginalizácie partnerstva ako následku nových rusko-aliančných vzťahov (de facto vytvorenie 2-3 skupín partnerov – RF+ostatní, RF+EÚ+ostatní). Pritom je potrebné počítať s tým, že RF nebude ochotná bilaterálne alebo na pôde EAPC rokovať s ďalšími partnerskými krajinami o citlivých otázkach.
•	Nevyhnutné posilnenie partnerských konzultačných mechanizmov na základe dôslednej aplikácie PMF, a to aj na “crisis response“ operácie Aliancie v celom euro-atlantickom priestore (napr. účasť na plánovaní operácií typu Essential Harvest alebo Amber Fox).
•	Maximálne sfunkčnenie vojenských kooperačných nástrojov (najmä OCC a PARP) za podmienky zachovania troch hlavných charakteristík partnerstva: samodiferenciácia, transparentnosť, inkluzívnosť v tomto poradí (t.j. určenie stupňa transparentnosti na individuálnom základe a pod.).
•	Aktívna projekcia stability s využitím partnerov do menej stabilných oblastí (v súčasnosti južný Kaukaz a Stredná Ázia) vrátane konzultácií k obranným otázkam (napr. obranné plánovanie, krízový management a pod.).
V praktických oblastiach spolupráce bude potrebné identifikovať schopnosti SR prispieť k stabilizácii demokracie v menej stabilných regiónoch, resp. tam, kde Aliancia naráža na politicko-kultúrne bariéry. V prvom rade ide o Ukrajinu, Bielorusko (politicky najexponovanejšie) a následne Kaukaz a Strednú Áziu (proximita k oblastiam, ktoré sú alebo môžu byť nestabilné). Ako samozrejmosť by mal byť plánovaný príspevok do Paktu stability JVE a obnovy bývalej Juhoslávie (nielen formou podpory pôsobenia NGO).
V roku 2002 v otázke participácie SR v operáciách NATO na Balkáne bude hlavnou úlohou SR implementovať rozhodnutie o posilnení svojho príspevku pre sily KFOR v Kosove. 
Pri implementácii úloh vyplývajúcich zo základných partnerských dokumentov, t.j. RNP PRENAME, IPP, PARP bude nutné zabezpečiť najmä personálnu kontinuitu a kvalitu v ústredí (týka sa to najmä PARP) a pokračovať v praxi neformálnych expertných konzultácií nielen k základným dokumentom (napr. stratégie a zákony) ale aj k ich implementačným plánom. V súvislosti s očakávaným prizvaním k prístupovým rokovaniam pripraviť zásady pre negociačné pozície.

1.2.  Pôsobenie Slovenskej republiky v medzinárodných vládnych organizáciách

1.2.1.   ORGANIZÁCIA SPOJENÝCH NÁRODOV (OSN)
V rámci pôsobenia SR v OSN medzi prioritné oblasti bude patriť problematika medzinárodného mieru a bezpečnosti, vrátane pokračujúcej angažovanosti SR v mierových operáciách OSN, ako aj medzinárodno-právna problematika (ratifikácia Štatútu Medzinárodného trestného súdu a uznanie jurisdikcie Medzinárodného súdneho dvora). Významná v tomto kontexte bude účasť na vypracovaní všeobecného dohovoru proti terorizmu.
	Aj v roku 2002 sa budú aktivity SR vo vzťahu k medzinárodným organizáciám realizovať predovšetkým v tesnej súčinnosti a koordinácii s členskými krajinami V4, EÚ a AK. Okrem rozširovania spolupráce na báze V4 a dialógu s krajinami EÚ, nezanedbateľnou bude aj spolupráca s USA a ostatnými krajinami západnej skupiny, ako aj s krajinami iných regionálnych skupín. 
Pozornosť bude venovaná plneniu úloh vyplývajúcich pre SR v nadväznosti na členstvo v riadiacich orgánoch a úloh spojených s výkonom vo vrcholových funkciách. S cieľom presadzovania zahraničnopolitických záujmov SR sa naďalej budú vyvíjať aktivity na  presadzovanie kandidatúr SR na posty v orgánoch a štruktúrach medzinárodných organizácií. Diplomatické aktivity budú smerovať predovšetkým k vytvoreniu vhodných podmienok pre získanie členstva v BR OSN na funkčné obdobie 2006-2007.
	V budúcom roku dôraz bude kladený na postupnú implementáciu základných dokumentov schválených v roku 2001, počas vrcholových zasadnutí medzinárodných organizácií. V tomto kontexte bude potrebné venovať pozornosť  zabezpečovaniu účasti slovenskej delegácie na summitoch, jednotlivých politických a expertných zasadnutiach orgánov  medzinárodných organizácií a iných dôležitých medzinárodných fórach.   
Osobitná pozornosť bude venovaná príprave a účasti SR na významných podujatiach v oblasti multilaterálnej spolupráce, medzi ktoré patrí: Osobitné zasadanie VZ OSN o deťoch (máj 2002, New York), Medzinárodná konferencia o financovaní rozvoja (marec 2002, Monterrey, Mexiko), Svetová konferencia o životnom prostredí a rozvoji (september 2002, Johannesburg), 55. Svetové zdravotnícke zhromaždenie (máj 2002); 57. zasadnutie VZ OSN, 49. zasadnutie Rady pre obchod a rozvoj (TDB) (jeseň 2002, Ženeva), Jarný seminár a 57. výročné zasadnutie EHK (máj 2002), 58. zasadanie Komisie OSN pre ľudské práva, Svetová konferencia o rozvoji telekomunikácií (WTDC-02) ( marec 2002, Istanbul).
Pôsobenie SR v roku 2002 sa bude v oblasti kontroly drog a prevencie kriminality orientovať na vytvorenie podmienok pre realizáciu projektov v danej oblasti s akcentom na podporu aktivít RSÚ v Bratislave so zameraním na oblasť prevencie kriminality.	
V oblasti organizovaného zločinu bude SR aktívne participovať na rokovaniach zameraných na vypracovanie Protokolu o boji proti korupcii. V spolupráci so CICP by mala v SR začať realizácia regionálneho projektu zameraného na nedovolené obchodovanie s ľuďmi. V nadväznosti na podpísané medzinárodnoprávne dokumenty v oblasti nadnárodného organizovaného zločinu by mala SR začať prípravný ratifikačný proces a urýchlene zabezpečiť podpis zostávajúceho Dodatkového protokolu o nedovolenom obchodovaní so strelnými zbraňami
		V rámci EHK bude prioritná pozornosť venovaná členstvu SR v Byre EHK (podpredsednícky a následne predsednícky post) a s tým súvisiacej možnosti presadzovania záujmov SR v tejto organizácii. 
           Aktivity SR vo vzťahu k UNIDO budú v ďalšom období založené na koncepcii budúceho rozvoja aktivít UNIDO v súlade so závermi 9. Generálnej konferencie UNIDO, vychádzajúc z priorít vlády SR v oblasti priemyselného rozvoja. SR bude naďalej aktívne pôsobiť v jednotlivých orgánoch (IDB a PBC). Bude sa sledovať cieľ, aby aktívny dialóg so Sekretariátom UNIDO vyústil do realizácie spoločného regionálneho projektu v oblasti životného prostredia, v ktorom by SR mala zohrať úlohu lídra. Pre ITPO Bratislava z hľadiska budúcich možností bude rok 2002, ktorý predstavuje záverečný rok fungovania uvedeného Centra UNIDO, mimoriadne dôležitým. 
Vzhľadom na posledný vývoj po 11. septembri 2001 prijalo vedenie WEF rozhodnutie o premiestení výročných zasadnutí WEF do New Yorku. Výročné zasadnutia WEF budú zamerané len na globálne otázky, ako je vzťah Sever – Juh. Z tohto dôvodu je potrebné zamerať sa na zasadnutie WEF v Salzburgu , ktoré bude venované celoeurópskym otázkam.
V rámci členstva SR vo WHO sa v r. 2002 pozornosť zameria na prípravu 55. zasadania Svetového zdravotníckeho zhromaždenia (a s tým súvisiacej účasti ministra zdravotníctva), ako aj aktívnej účasti SR na zasadnutiach Medzivládneho negociačného orgánu k Rámcovému dohovoru na kontrolu tabaku a posilnenie spolupráce s EÚ v tejto oblasti. 
Naďalej bude pozornosť venovaná spolupráci s organizáciami s humanitárnym mandátom, hlavne zapojeniu sa do globálnych konzultácií (UNHCR), regionálnych projektov (IOM) a prehodnoteniu doterajšieho stupňa angažovanosti SR (MVČK).
V humanitárnej oblasti v roku 2002 bude potrebné prehodnotiť doterajší stupeň angažovanosti vo vzťahu k MVČK aj pokiaľ ide o zvýšenie príspevku do tejto organizácie a bude naďalej pokračovať spolupráca s OCHA (Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí). 
V spolupráci s odborným gestorom bude potrebné zadefinovať ciele SR vo vzťahu k ISDR (Medzinárodná stratégia pre zníženie následkov prírodných katastrôf). Bude potrebné zvážiť ustanovenie Národnej komisie pre znižovanie následkov prírodných katastrôf s cieľom využiť odporúčania ISDR pre krízový manažment v prípade prírodných katastrôf v SR.
        V nasledujúcom období sa v rámci spolupráce s ILO pozornosť zameria na uskutočnenie seminárov o aplikácii nového Zákonníka práce s cieľom vyškoliť školiteľov pre príslušné oblasti. Naďalej sa bude pokračovať v spolupráci pri aktivitách na rozvinutí a realizácii Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky. Úsilie bude zamerané na zapojenie slovenských expertov najmä z príslušných univerzít a mimovládnych organizácií do programu IPEC (Medzinárodný program na odstránenie detskej práce), ktorý organizuje ILO v rámci regiónu strednej a východnej Európy. Ďalšou úlohou v budúcom roku  bude rozvinutie odbornej spolupráce s ILO v oblasti regionálneho sociálneho dialógu v SR.
		Prioritou vo vzťahu spolupráce s WIPO budúcom roku bude využitie odbornej technickej pomoci WIPO pri inštitucionalizácii výchovy odborníkov pre oblasť duševného vlastníctva formou podpory zriadenia katedry duševného vlastníctva na niektorej univerzite v SR, odbornej pomoci pri skvalitňovaní práce ÚPV prostredníctvom účasti pracovníkov ÚPV na vzdelávacích aktivitách Svetovej akadémie WIPO, ako aj odbornej technickej pomoci pri podpore malého a stredného podnikania formou pomoci vynálezcom a zlepšovateľom, malým a stredným podnikom z odvetvia potravinárskeho a spracovateľského priemyslu.
Generálny riaditeľ FAO prezentoval svoje rozhodnutie udeliť v roku 2002 prezidentovi SR čestnú medailu FAO “Agricola“. Jej prevzatie má podstatný význam pre ďalší vývoj odbornej spolupráce a upevnenie medzinárodno-politického postavenia SR nielen vo FAO, ale i v celom systéme OSN. Nadväzne na závery 31. Konferencie FAO významnou udalosťou bude v rámci spolupráce uskutočnenie Svetového potravinového summitu päť rokov neskôr v Ríme 10.-13. júna 2002. Bude pokračovať činnosť strediska FAO pre databázy údajov o potravinách v krajinách strednej a východnej Európy v Bratislave. SR bude plniť úlohy európskeho koordinátora v Spoločnom programe FAO/WHO Kódex Alimentarius a úlohu realizovať 23. zasadnutie Koordinačného výboru CA pre Európu v Bratislave (10.-13. september 2002). 
V súvislosti s 57. zasadaním KĽP bude prvoradé zabezpečenie účasti vysokého štátneho predstaviteľa SR a pokračovanie v zaužívanej praxi medzirezortného zloženia delegácie SR na tomto podujatí. V súvislosti s polemikou o spolitizovaní KĽP a jej ďalšieho smerovania  SR zaujme jednoznačnú pozíciu v koordinácii s V4 a zohľadnení iniciatív EÚ. 
	SR ako jedna z  podpredsedníckych krajín Svetovej konferencie proti rasizmu bude aktívne participovať na jej follow-up, vrátane prijímania súvisiacich národných opatrení vo všetkých relevantných oblastiach (legislatívna, inštitucionálna atď.). Bude priebežne realizovať spravodajskú povinnosť vo vzťahu k príslušným ľudsko-právnym dohovorom OSN a  plniť medzinárodnoprávne záväzky SR včasným odovzdávaním jednotlivých implementačných správ. Dôležité bude dopracovanie textu základného dokumentu (“core dokument“) určeného pre potreby zmluvných orgánov OSN v zmysle konsolidovaných smerníc pre jeho prípravu. Pozornosť bude venovaná aj odbornej spolupráci s Úradom Vysokej komisárky pre ľudské práva a využitiu možnosti poradenstva a konzultatívnych služieb pri príprave národnej legislatívy v oblasti ľudských práv. 
Členstvo SR v CERN vrátane riadneho platenia členského príspevku je nespochybniteľné tak z odborného, ako i z politického hľadiska. Je to jedna z najvýznamnejších vedeckých organizácií, do práce ktorej sa zapája množstvo odborníkov zo SR. Projekt LHC je jedným z najväčších projektov v oblasti fyziky častíc. Je potrebné naďalej pokračovať v aktívnej účasti delegátov SR v riadiacich orgánoch CERN-u, pomáhať pri informovaní o potenciálnych dodávateľoch zo SR pre potreby CERN-u pre získanie ďalších kontraktov na projekte LHC, sledovať situáciu ohľadom financovania LHC projektu a podporovať riešenia, ktoré by nemali vplyv na zvýšenie príspevku SR do  riadneho rozpočtu CERN-u.
	
1.2.2.   PROGRAM OSN PRE ROZVOJ (UNDP)
Ďalej sa budú implementovať rozbehnuté projekty, začne sa realizovať projekt kapacitného dobudovania poskytovania ODA na MZV SR. Predpokladá sa založenie Trust fondu medzi MZV SR a UNDP na poskytovanie expertov pre rozvojové krajiny. Bude iniciovaná diskusia o podpore Regionálneho úradu UNDP v rámci administratívy poskytovania ODA MZV SR.

1.2.3.   RADA EURÓPY (RE)
	Zahraničnopolitické aktivity SR smerom k RE je nevyhnutné naďalej chápať ako jeden z dôležitých  integračných prvkov. Výsledky spolupráce s RE, správy a informácie, slúžia pre EÚ ako referenčný materiál. V tomto svetle je nevyhnutné vidieť prebiehajúce monitorovacie procesy na rôznych úrovniach  - Výbor ministrov, Parlamentné zhromaždenie, Poradný výbor Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín, Výbor proti mučeniu (CPT), Skupina štátov proti korupcii (GRECO), Kongres miestnych a regionálnych samospráv, Európsky výbor pre sociálne práva.
Pretrvávajú problémy SR pred Európskym súdom pre ľudské práva. SR mala v roku 2000 zo všetkých členských štátov RE najviac zaregistrovaných sťažností v pomere k populácii - 52 sťažností na 1 milión obyvateľov. Viaceré rozsudky Európskeho súdu v roku 2001 potvrdili vnútroštátny problém prieťahov v konaní, ktorým sa SR stáva v európskom prostredí smutne známa. Aj ďalšie poznatky nasvedčujú, že stav súdnictva prerastá do jedného z hlavných problémov SR v kontexte európskej integrácie. Uvedená problematika spadá do kompetencie MS SR a agenta SR pre zastupovanie pred Európskym súdom pre ľudské práva. SR musí v roku 2002 vynaložiť maximálne úsilie a prostriedky na zefektívnenie súdnictva a odstránenie príčin prieťahov v konaní.
Stále je aktuálne odporúčanie PZ RE č.1419(1999), podľa ktorého by SR mala zavŕšiť začaté reformy v oblasti justície, miestnej a regionálnej samosprávy, slobody médií a ochrany NM a osobitne Rómov. Kontrolu tohto odporúčania vykonáva PZ RE v rámci tzv. postmonitoringu v spolupráci s parlamentnou delegáciou SR.  
Bude potrebné priebežne venovať podstatne väčšiu pozornosť činnosti Kongresu miestnych a regionálnych samospráv a pôsobeniu delegácie SR v tomto orgáne. Význam Kongresu bude s posilňovaním úlohy regiónov v Európe stúpať, začína sa oň zvýšenou mierou zaujímať aj Európska únia.  Problematika regionálnej a miestnej samosprávy patrí do pôsobnosti MV SR. Delegácia SR v Kongrese je tvorená členmi ZMOS-u a po vytvorení VÚC budú súčasťou delegácie i predstavitelia regionálnej samosprávy.
Ani v roku 2001 nedošlo k aktivizácii pri čerpaní prostriedkov od Rozvojovej banky RE. Bol predložený iba 1 projekt - rekonštrukcia Univerzitnej knižnice v Bratislave (MK SR). Hlavný gestor tejto problematiky je MF SR, ktorého zástupca je členom administratívnej rady Rozvojovej banky RE. Pre SR naďalej zostáva úloha aktívnejšieho prístupu k využitiu možností výhodných pôžičiek z tejto banky. 
V dňoch 22.-23.mája 2002 sa v Bratislave uskutoční 8. európska konferencia ministrov zodpovedných za sociálne zabezpečenie, ktorú v spolupráci RE pripravuje MPSVaR SR.

1.2.4. ORGANIZÁCIA PRE BEZPEČNOSŤ A SPOLUPRÁCU V EURÓPE (OBSE)
SR sa bude aktívne zasadzovať o plnenie Akčného plánu proti terorizmu, predovšetkým jeho ustanovení zameraných na preventívne opatrenia, a to tak vo vnútri štátu, ako aj v celom regióne OBSE. Bude spoločne s krajinami EÚ, USA a ďalšími demokratickými štátmi dbať o to, aby sa minimalizovali negatívne účinky určitých opatrení proti terorizmu na princípy a záväzky OBSE, predovšetkým v ľudskej dimenzii.
	Na základe pokračujúceho dôsledného dodržiavania princípov záväzkov OBSE bude aj v tomto organizačnom rámci prezentovať svoje nezvratné smerovanie k demokracii, a v medzinárodnom meradle svoje úsilie o začlenenie do európskych a transatlantických štruktúr. Pritom bude aktívne presadzovať užšiu spoluprácu a koordináciu postupu s blízkymi štátmi a zoskupeniami. Bude podporovať kroky smerujúce k zefektívneniu inštitúcií a štruktúr OBSE v záujme zvýšenia ich relevantnosti pre účastnícke štáty, ako sú definované v rozhodnutiach 9. Ministerskej rady.
Naďalej bude podporovať a presadzovať priamu účasť slovenských občanov, ktorí o to majú záujem, v aktivitách OBSE, v dlhodobých i volebných pozorovacích misiách a podporovať aplikáciu ďalších mechanizmov OBSE pri prevencii konfliktov, krízovom manažmente a postkonfliktnej rehabilitácii. Za týmto účelom bude rozširovať národnú databázu expertov (REACT), ktorí budú schopní rýchleho nasadenia do krízových oblastí na požiadanie OBSE.
SR bude i na naďalej dbať na dôslednú realizáciu svojich politických záväzkov prijatých v rokovacom procese o adaptovanej Zmluve o KOS a zároveň pozorne sledovať vývoj v tejto oblasti. V prípade splnenia právnych záväzkov všetkými zmluvnými stranami bude SR iniciovať ratifikačný proces adaptovanej Zmluvy v Národnej rade SR.
SR bude dôsledne plniť svoje záväzky vyplývajúce zo Zmluvy o otvorenom nebi.
Osobitnú pozornosť bude SR aj naďalej venovať problematike rómskej menšiny, boju proti korupcii a tiež novým výzvam vyplývajúcim z aktuálnych dokumentov OBSE, ako napr. v oblasti policajných činností.

1.2.5.   SVETOVÁ OBCHODNÁ ORGANIZÁCIA (WTO)
V zmysle záverov zo IV. ministerskej konferencie WTO v Dohe bude SR v priebehu roku 2002 aktívne participovať na negociáciách 4. kola multilaterálnych obchodných rokovaní WTO s cieľom naplnenia záverov predmetnej konferencie WTO. Dôležité budú rokovania zamerané najmä na oblasť liberalizácie svetového obchodu, poľnohospodárstva, práv intelektuálneho vlastníctva s cieľom dosiahnutia trvalo udržateľného rozvoja. Ako predsednícka krajina CEFTA bude SR v roku 2002 zároveň koordinovať aktivity krajín CEFTA v rámci WTO.

1.2.6.  ORGANIZÁCIA PRE EKONOMICKÚ SPOLUPRÁCU A ROZVOJ (OECD)
Slovenská republika bude naďalej pokračovať vo svojej aktívnej účasti na práci v Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Úlohou bude rozšírenie a skvalitnenie účasti slovenských delegátov v pracovných orgánoch OECD a zameranie spätnej väzby pre lepšie využitie poznatkovej bázy OECD pre ekonomiku SR. 
V máji 2002 čaká našu krajinu náročné hodnotenie vo Výbore OECD pre ekonomické prehľady (EDRC). Úlohou MZV tu bude koordinovať dôkladnú prípravu všetkých dotknutých rezortov, predovšetkým ministerstva financií, hospodárstva, práce a sociálnych vecí a privatizácie. Budeme sa usilovať o prijatie SR za člena Agentúry pre jadrovú  energetiku (NEA).
V apríli Slovensko čaká hodnotenie plnenia záväzkov rok po vstupe do organizácie vo Výbore pre kapitálové pohyby a neviditeľné transakcie (CMIT). Citlivou i naďalej zostáva otázka liberalizácie trhu s filmami.  
Slovenská republika sa aktívne zúčastní na zasadaní ministerskej schôdzky OECD 15.-16. mája 2002. 

1.2.7.   MEDZINÁRODNÝ MENOVÝ FOND/SVETOVÁ BANKA
Očakávame pokračovanie intenzívnej spolupráce SR so Skupinou Svetovej banky a Medzinárodným menovým fondom v ďalšej implementácii pôžičkových programov, čomu bude významne napomáhať priame zastúpenie týchto inštitúcií v Bratislave.

1.3.  Zahraničná politika Slovenskej republiky v oblasti odzbrojenia a kontroly zbrojenia

V roku 2002 bude rezort MZV SR  venovať mimoriadnu pozornosť otázkam odzbrojenia a kontroly zbrojenia, ako aj ďalšiemu zabezpečovaniu účasti SR v multilaterálnych kontrolných režimoch exportu, v ktorých je SR členským štátom (WA, NSG, AG) a tvorbe politiky ich činnosti. 
V rámci rokovaní Konferencie o odzbrojení v Ženeve bude SR naďalej presadzovať bezodkladné začatie rokovaní k FMCT ( Zmluva zakazujúca výrobu štiepnych materiálov pre zbrane a iné jadrové výbušné zariadenia).
V rámci práce 1. výboru OSN, ako aj Komisie OSN pre odzbrojenie bude SR naďalej uskutočňovať svoju konzistentnú politiku založenú na jednoznačnom smerovaní do európskych a transatlantických štruktúr.
V nasledujúcom období bude pre SR  vhodné sústrediť sa na ďalšie aktivity súvisiace s vývojom a budovaním kontrolného mechanizmu v rámci CTBT, s dôrazom na oblasti “On Site Inspections“ a “Hodnotenia“ so zabezpečením kvality verifikačného režimu, ako aj upresnenie možnosti prípravy dohody medzi PrepComom CTBTO a vládou SR, ktorá by dlhodobo upravovala podmienky súvisiace s realizáciou podujatí PrepComu CTBTO v SR.
SR bude ďalej rozvíjať spoluprácu s OPCW formou dôslednej implementácie CWC, aktívnou participáciou na projektoch OPCW, s cieľom zadefinovať SR ako regionálne najaktívnejšieho člena Organizácie so zreteľom na výkon funkcie riadneho člena Výkonnej rady OPCW od mája 2002 do mája 2004.
  SR bude v ďalšom období v spolupráci s ďalšími krajinami, predovšetkým EÚ a AK, na pôde pracovných orgánov BWC stupňovať svoje úsilie o prijatie textu verifikačného protokolu k BWC, ako aj o zriadenie organizácie pre verifikáciu tejto zmluvy a určenie jej sídla s cieľom skorého začatia verifikácie dodržiavania Zmluvy.
Pre SR budú pri transferoch konvenčných zbraní, vychádzajúc zo zákona č. 179/1998 Zb. z. o obchodovaní s vojenským materiálom, naďalej záväzné rozhodnutia BR OSN (embargá, sankcie), EÚ (embargá, Kódex EÚ o vývoze konvenčných zbraní) opatrenia spoločne dohodnuté v rámci kontrolných režimov exportu (WA, NSG, AG, MTCR). 
SR bude v nasledujúcom roku venovať pozornosť vývoju v oblasti ručných a ľahkých zbraní (RLZ)  na všetkých príslušných fórach (OSN, EÚ, NATO-EAPC, WA, OBSE, mimovládne organizácie) s cieľom jej aktívnej účasti pri presadzovaní opatrení posilňujúcich kontrolu pri obchodovaní s RLZ. 
V nadchádzajúcom období bude pri zabezpečovaní účasti SR v Zanggerovom výbore a v rámci Konzultačnej skupiny NSG aj naďalej potrebná aktívna spolupráca s ÚJD SR.
Aj v roku 2002 sa bude SR usilovať o aktívne pôsobenie vo Wassenaarskom usporiadaní s cieľom prispieť ku kvalitatívnemu posunu pri riešení dôležitých otázok, akými sú rozširovanie transparentnosti kontroly exportu konvenčných zbraní, tovarov dvojakého použitia, nehmotných transferov, problematika ručných a ľahkých zbraní a sprostredkovateľskej činnosti pri obchode so zbraňami. 
Vo vzťahu k dlhodobému úsiliu SR o získanie členstva v MTCR bude naďalej venovaná pozornosť rokovaniam na bilaterálnej a multilaterálnej úrovni (EÚ podporuje členstvo SR v MTCR).
SR sa aj v priebehu nasledujúceho roka bude aktívne zúčastňovať na zasadnutiach pracovných skupín (CODUN, COBSE, CONOP, COARM). Okrem iného predloží v rámci skupiny COARM komplexnú správu o aktuálnom uskutočňovaní politiky kontroly exportu.

1.4.  Zahraničná pomoc a aktívna rozvojová spolupráca

SR má naďalej záujem využívať možnosti zahraničnej pomoci vyplývajúce so spolupráce s JICA (japonská pomoc), KOICA (kórejská pomoc) a Seco (švajčiarska pomoc). Spolupráca sa bude realizovať najmä formou študijných pobytov slovenských účastníkov v Japonsku a J. Kórei a formou japonskej a švajčiarskej technickej pomoci implementovanej vo forme projektov a rozvojových štúdií.
MZV SR pripravuje na rokovanie vlády SR materiál “Správa o oficiálnej rozvojovej pomoci poskytnutej SR v rokoch 1999 a 2000 a návrh východísk Národného programu oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2002“. Prerokovaním uvedeného materiálu vládou SR sa vytvorí ďalší pilier inštitucionálneho zázemia budovania základov programovo orientovanej rozvojovej pomoci vlády SR, ktorým sa stane aktívna oficiálna rozvojová pomoc poskytovaná menej rozvinutým krajinám súčasťou realizácie zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Predmetný dokument sa stane hlavným programovým podkladom pre ďalšie usmerňovanie rozvojovej pomoci.
Na základe schváleného rozpočtu bude vypracovaný Národný program ODA na rok 2002, v rámci ktorého budú stanovené prioritné krajiny pre poskytovanie ODA, pravidlá a podmienky pre žiadateľov o dotácie a pod. V spolupráci s MV SR bude vypracovaný jednotný postup pre poskytovanie humanitárnej pomoci SR. Predpokladá sa iniciovanie prvých technických projektov Trust fondu (experti) a dopracovanie štatistického vykazovania ODA v spolupráci s jednotlivými sektorovými ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Začne sa realizovať program ODACE prípravou smerníc, pravidiel a podľa dosiahnutého pokroku aj prvých spoločných projektov Kanady a SR pre rozvojové krajiny.

1.5.  Aktivity Slovenskej republiky v regionálnych zoskupeniach

1.5.1. VIŠEGRÁDSKA SPOLUPRÁCA 
V budúcom období bude potrebné zintenzívniť výmenu skúseností z integračného procesu medzi partnerskými krajinami V4, ako aj získavanie skúseností členských krajín EÚ (Rakúsko, krajiny Beneluxu). Rovnako bude žiadúce o višegrádskej spolupráci začať uvažovať v perspektíve členstva jej krajín v EÚ.
	Vnímanie višegrádskej skupiny ako samostatného regionálneho zoskupenia si bude vyžadovať ďalšie posilňovanie vnútornej siete väzieb medzi vládnymi, mimovládnymi i súkromnými inštitúciami, vybudovanie inštitucionálnej základne spolupráce, aj keď nie nevyhnutne na vládnej báze. Bude dôležité rozvíjať spoluprácu na všetkých úrovniach - centrálnej, regionálnej i miestnej. Prospešný bude ďalší rozvoj regionálnej a cezhraničnej spolupráce, ako aj podpora činnosti euroregiónov.
	Významnými oblasťami spolupráce budú naďalej úlohy vnútornej bezpečnosti (otázky nelegálnej migrácie, poskytovania azylu, utečenci, boj proti terorizmu a organizovanému zločinu, otázky budúcej vonkajšej hranice EÚ - zavádzanie schengenského systému) a ochrany životného prostredia.
Napomôcť zintenzívneniu aktivít v oblasti kultúry, školstva, vedy, mládeže a cezhraničnej spolupráce bude tiež úlohou Medzinárodného višegrádskeho fondu. Za obdobie jeho doterajšieho fungovania sa prejavil mimoriadny záujem o podporu spoločných projektov krajín V4. Zvýšený rozpočet fondu by mal v budúcom období podporiť vyšší počet projektov, ktorých realizácia by mala synergicky zhodnocovať višegrádsku spoluprácu.

1.5.2.  STREDOEURÓPSKA DOHODA O VOĽNOM OBCHODE (CEFTA)
SR sa v roku 2002 stáva predsedajúcou krajinou CEFTA a podľa procedurálnych pravidiel CEFTA zorganizuje summit predsedov vlád krajín CEFTA, zasadnutie Spoločného výboru, rokovanie ministrov poľnohospodárstva, rokovania štátnych tajomníkov príslušných rezortov a ďalšie.  
SR oceňuje predovšetkým pozitívny vplyv CEFTA na rozvoj obchodu medzi členskými krajinami a na zvýšenie úrovne hospodárskej spolupráce v rámci CEFTA. Po trhu krajín Európskej únie predstavuje CEFTA druhé najvýznamnejšie obchodné teritórium SR. Obchod s priemyselnými výrobkami sa bude od 1.1.2002 realizovať na báze nulových colných sadzieb. Z politického hľadiska je ďalším dôležitým aspektom existencie CEFTA výmena vzájomných informácií a skúseností krajín CEFTA z prístupového procesu do Európskej únie. 
SR naďalej podporuje vzájomnú spoluprácu v oblasti rozvoja CEFTA a podporuje vstup nečlenských krajín do CEFTA po splnení prístupových podmienok. Zároveň SR podporuje snahu členských krajín CEFTA o koordináciu postupu v rámci rokovania WTO. 
SR bude pokračovať v rokovaniach smerujúcich k liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu a v riešení ďalších otázok, ako sú spolupráca v colných záležitostiach, stanovenie pravidiel pôvodu tovaru, vzájomné uznávanie certifikátov a výsledkov skúšok, ochrana duševného vlastníctva, hospodársku súťaž, ochranné opatrenia, dumping, štátna pomoc a systém verejného obstarávania. Ako nové aktivity v rámci multilaterálnych rokovaní CEFTA má SR záujem otvoriť problematiku možnosti spolupráce v oblasti energetiky a zavádzania informačných technológií.

1.5.3.  STREDOEURÓPSKA INICIATÍVA (SEI)
V roku  2002 preberá predsedníctvo v SEI Macedónsko. SR sa zameria na rozvoj  aktivít v pracovných skupinách, kde predsedá (kultúra, boj proti kriminalite). V kontexte prijatia SR za člena Paktu stability sa vytvára pre SR väčší priestor pri realizácii projektov určených na obnovu Balkánu.
	V ekonomickej oblasti bude SR podporovať zlepšenie vzájomnej spolupráce pri snahe o realizáciu infraštruktúrnych projektov s využitím dostupných finančných zdrojov v rámci SEI, plánu činnosti na roky 2002-2003, ako aj spoluprácu SEI s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj a Hospodárskou komisiou OSN pre Európu pri realizácii projektov, vrátane tých, ktoré sú určené k obnove a opätovnému vybudovaniu JZR, BaH.

1.5.4.  ČIERNOMORSKÁ HOSPODÁRSKA SPOLUPRÁCA (ČMHS) 
SR bude aj naďalej podporovať hlavnú myšlienku ČMHS: prostredníctvom multilaterálnej ekonomickej spolupráce podporovať rozvoj mieru, stability, bezpečnosti a prosperity v regióne Čierneho mora, a tým aj v Európe.
SR bude aktívne pôsobiť vo vzťahu k čiernomorskému regiónu z geopolitického pohľadu: využívaním geografickej polohy na rieke Dunaj a politickým približovaním sa k EÚ.

1.5.5.   DUNAJSKÁ KOMISIA (DK)
Prioritou zostáva úplne vyčistenie plavebnej dráhy na juhoslovanskom úseku Dunaja, ktoré by malo byť ukončené  v decembri 2002. Delegácia SR sa zúčastní výročného 60. zasadnutia DK, kde sa bude voliť nové predsedníctvo na roky 2002 - 2005. Bude pokračovať aktívna účasť expertov SR v jednotlivých výboroch DK. SR sa bude podieľať na práci Prípravného výboru pre organizáciu Diplomatickej konferencie, ktorá bude následníckou konferenciou po úspešnej Bratislavskej konferencii v r. 1996. 

1.5.6.   CEZHRANIČNÁ SPOLUPRÁCA
SR bude aj naďalej klásť dôraz na rozvoj cezhraničnej regionálnej spolupráce v bilaterálnom aj trilaterálnom formáte (SR-MR-RR), a to predovšetkým čo do jej dôležitosti v súvislosti s integračným procesom v Európe.
V oblasti bilaterálnej spolupráce s Rakúskom bude SR presadzovať predovšetkým realizáciu projektov zameraných na rozvoj infraštruktúry v prihraničnej oblasti, pričom jedným zo zdrojov na podporu týchto aktivít budú aj finančné prostriedky z PHARE CBC. Podpísaním medzivládnej dohody o cezhraničnej spolupráci s Rakúskom bude dotvorený legislatívny rámec pre cezhraničnú spoluprácu so všetkými susednými krajinami.
V roku 2002 sa v Bratislave uskutoční 2. stretnutie Spoločnej slovensko-rakúskej skupiny pre cezhraničnú spoluprácu v oblasti infraštruktúry, ktorej cieľom bude výmena informácií o aktuálnych témach slovensko-rakúskych bilaterálnych vzťahov v oblasti infraštuktúry, ako aj určenie ďalšieho postupu pri riešení jednotlivých čiastkových projektov. Prioritou tejto pracovnej skupiny sú témy infraštruktúry v cestnej, železničnej a leteckej doprave a tematika hraničných priechodov.
V oblasti trilaterálnej spolupráce Slovenska, Maďarska a Rakúska bude MZV SR ako jej koordinátor dbať o pokračovanie aktívnej spolupráce všetkých troch krajín a bude klásť väčší dôraz na konkrétne projekty spolupráce za finančnej participácie všetkých troch strán, ako aj s využitím štrukturálnych fondov EÚ. Bude podporovať vznik euroregiónu v trojuholníku Bratislava - Viedeň - Györ, ktorého cieľom bude podporiť vzájomné susedské vzťahy a hospodársky rozvoj regiónu. 
      Začiatkom roku 2002 sa uskutoční trilaterálne stretnutie predsedov vlád SR, MR a RR v Rakúsku.  
	V súlade s podpísanými medzivládnymi dohodami o cezhraničnej spolupráci s Českou republikou, Ukrajinou a Maďarskom sa v budúcom roku očakáva vytvorenie medzivládnych komisií pre cezhraničnú spoluprácu.

2.  BILATERÁLNENÉ VZŤAHY

2.1.  Vzťahy so štátmi NATO, EÚ a ďalšími rozvinutými štátmi  Európy 

Vzťahy voči USA si zachovajú svoje prioritné postavenie v zahraničnej politike SR aj v roku 2002. V politickej rovine sa SR bude usilovať o zachovanie novej kvality vzťahov s USA, vybudovaných s novou americkou administratívou v roku 2001. Po rokovaniach predsedu vlády SR s prezidentom USA v Bielom dome sa pripravuje pracovná cesta predsedu NR SR do USA začiatkom roku 2002 a oficiálna návšteva prezidenta SR v júni 2002.
Hlavný dôraz sa bude klásť na posilnenie politickej a vojenskej podpory USA pri naplňovaní integračných ambícií SR na ceste k získaniu plnohodnotného členstva v NATO. Kľúčovým bude priama podpora USA pred a počas summitu NATO v novembri 2002. Predpokladom pozitívneho nazerania USA na Slovensko bude zachovanie demokratického a reformného úsilia SR počas predvolebnej kampane a po parlamentných voľbách na Slovensku v roku 2002. Dôležitým bude, nehľadiac na výsledky parlamentných volieb na Slovensku, zachovanie priaznivého zahraničnopolitického kreditu v očiach amerických spojencov.
SR bude pokračovať vo svojej jednoznačnej podpore USA v boji proti medzinárodnému terorizmu, čo by pre USA malo zostať jedným z najpádnejších dôkazov rozhodnosti Slovenska a jeho zrelosti začleniť sa do integračných zoskupení NATO a EÚ. Základným pilierom slovensko - americkej spolupráce bude naďalej vojenská spolupráca. Veľkú úlohu v tomto má rezort ministerstva obrany SR.
	V ekonomickej oblasti  bude úsilie SR zamerané na zachovanie prílivu amerických investícií do slovenskej ekonomiky, nárastu slovenského vývozu do USA a udržaniu objemu obratu zahraničného obchodu.
	 Dôležité bude tiež rozširovanie zmluvnej základne a zriadenie generálneho konzulátu v New Yorku.
Hlavnou prioritou zahraničnej politiky SR voči Kanade zostáva dosiahnuť jej čo najväčšiu podporu nášmu úsiliu získať pozvanie do NATO na summite NATO v roku 2002. Počíta sa s tým, že Kanada nezmení svoj doteraz deklarovaný pozitívny postoj k rozširovaniu Aliancie o ďalšie krajiny vrátane SR. K dynamike kontaktov na najvyššej úrovni prispeje pripravovaná oficiálna návšteva prezidenta SR R. Schustera v Kanade v júni 2002. Slovenského prezidenta budú sprevádzať viacerí rezortní ministri. Návštevu Slovenska v roku 2002 zvažuje kanadská ministerka kultúry  Sheila Coppsová, ako aj ministerka pre medzinárodnú spoluprácu Maria Minna. V platnosti zostáva aj pozvanie na oficiálnu návštevu Slovenska pre kanadského premiéra J. Chrétiena.  
Súčasné ekonomické vzťahy medzi SR a Kanadou nezodpovedajú potenciálu oboch krajín. Zvýšenie obchodnej výmeny i kanadských investícií v SR by malo byť v nasledujúcom období kľúčovou  úlohou. Jedným z najbližších krokov slovenskej strany by mohlo byť zopakovanie obchodnej misie, ktorá bola v septembri 2001 vzhľadom na tragické udalosti v USA predčasne ukončená. 
V roku 2002 sa nepredpokladá vyriešenie dvoch otvorených otázok v bilaterálnych vzťahoch, ktorými sú jednostranná vízová povinnosť občanov SR cestujúcich do Kanady a nevyváženosť diplomatického zastúpenia medzi Kanadou a SR vzhľadom na súčasný kanadský postoj k obom otázkam.
Pre SR vo vzťahu k Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska (SK) vyplýva na rok 2002 niekoľko potrieb. Najdôležitejšími sú získavanie podpory pre vstup SR do NATO, systematické pokračovanie v spolupráci so ZÚ SK v SR, ktorý je styčným úradom NATO pre SR a v súvislosti s kulmináciou prístupových rokovaní s EÚ v najdôležitejších kapitolách venovanie pozornosti zvýšenej intenzite bilaterálneho vyjednávania aj so SK. Potrebné bude sledovať zámery SK pri budovaní SEBOP EÚ a z tohto pohľadu formulovať postoje a príspevky SR. Britskej strane bude dôležité stále pripomínať a žiadať od nej prehodnotenie existujúceho vízového režimu voči občanom SR
V oblasti stykových aktivít je plánovaná návšteva ministra ZV SR v SK, návšteva členov All Party Group - poslancov - v SR, návšteva ministra obrany SR v SK, návšteva Branného výboru britského parlamentu v SR, návšteva ŠTAT MO SR R. Káčera v SK a ostatných rezortov  podľa potreby. Bude tiež pokračovať príprava na stretnutie premiérov a návštevu prezidenta SR.
Vo vzťahoch s Írskom (ÍR) bude v roku 2002 venovaná osobitná pozornosť príprave návštevy ministra ZV SR E. Kukana v ÍR v prvom polroku  a prezidentky ÍR Mary McAleese v SR v priebehu 2002. SR bude pravidelne vyhodnocovať írsku taktiku a stratégiu na pôde EÚ a správanie ostatných členských štátov a EK k ÍR v kontexte neúspešného referenda o Zmluve z Nice. Írskej strane bude SR aktívne pomáhať v stimulovaní verejnej mienky pred opakovaným referendom k Zmluve z Nice a pozitívne reagovať na prípadné pozvanie k účasti na zasadnutia Národného fóra o Európe. Všetky vhodné príležitosti budú využívané na tlmočenie požiadavky voči ÍR, aby zrušila jednostranné rozhodnutie o zavedení vízového režimu pre občanov SR, aktívne podporovanie rozvoja obchodno-ekonomickej spolupráce s dôrazom na rozvoj priamych kontaktov obchodných partnerov a poskytovanie komplexnej informácie potencionálnym írskym investorom. 
Základnou prioritou ZP SR vo vzťahu k Francúzsku (FR) pre rok 2002 bude udržanie politického dialógu na najvyššej možnej úrovni. S ohľadom na to bude rozhodujúce maximálne využiť návštevu ministra pre európske záležitosti Pierra Moscoviciho v SR v januári 2002. Rovnakou príležitosťou na parlamentnej pôde bude návšteva Skupiny priateľstva SR-FR v NR SR, ktorá by sa tiež mala uskutočniť začiatkom roka. V rámci uvedených kontaktov by sa mohla uskutočniť pracovná návšteva generálneho sekretára MZV FR Loica Hennekina v Bratislave. Osobitný význam bude mať účasť štátneho tajomníka MZV SR J. Figeľa na stretnutí štátnych tajomníkov krajín V4 v Paríži. 
	V oblasti medziparlamentných vzťahov bude potrebné využiť skutočnosť, že predseda Senátu FR bol zvolený na ďalšie funkčné obdobie. Realizácia jeho návštevy na Slovensku by mohla poskytnúť vhodný priestor na prezentovanie pozícií SR v kľúčových otázkach európskych integračných procesov. 
	V dôsledku udalostí z 11. septembra 2001 bolo vrcholné stretnutie Medzinárodnej organizácie frankofónnych krajín v Libanone preložené o rok. Skutočnosť, že SR bude prijatá za člena - pozorovateľa v období pred pražským summitom a v období vrcholiacich prístupových rokovaní s EÚ, bude potrebné vo vzťahu s Francúzskom plne využiť v prospech potvrdenia podpory v obidvoch smerovaniach (NATO, EÚ). 
Prioritou vo vzťahu k Monackému kniežatstvu (MK) bude zorganizovanie oficiálnej návštevy jedného z dvoch najvyšších predstaviteľov MK na Slovensku. Táto návšteva by sa mohla stať podstatným hybným momentom pre skutočný rozvoj vzťahov najmä v ekonomickej oblasti.
	V roku 2002 sa zahraničná politika SR voči Holandskému kráľovstvu (HK) sústredí na získavanie podpory HK pri realizácii zahraničnopolitických priorít SR, pričom možno zo strany HK očakávať pokračujúcu podporu rozšíreniu EÚ. Pre ďalšie kolo rozšírenia NATO sa dá predpokladať podpora HK v otázke vstupu SR do NATO. 
Diplomatické úsilie bude zamerané na udržanie úrovne a intenzity politického dialógu. Rovnako bude potrebné udržiavať intenzitu vzájomných medzirezortných kontaktov a  kontaktov na parlamentnej úrovni. Existuje možnosť uskutočnenia návštevy predsedníčky Druhej komory parlamentu HK J. van Nieuwenhoven.
Bude dôležité pokračovať v hospodárskej spolupráci s holandskými podnikateľskými, bankovými a investorskými kruhmi o podmienkach a možnostiach investovania v SR a sústrediť sa na zvyšovanie slovenského exportu do HK. 
	Vo vzťahoch s Belgickým kráľovstvom (BK) bude SR pokračovať v udržiavaní politického dialógu na vysokej úrovni s cieľom naďalej udržať aktívnu podporu BK na medzinárodnej scéne s osobitným dôrazom na integračné ambície SR.
	V r. 2002 bude vyvíjané úsilie smerujúce k uskutočneniu oficiálnej návštevy PV SR M. Dzurindu v BK a oficiálnej návštevy PPV a ministra ZV BK L. Michela v SR. Počíta sa s ďalším oživením spolupráce medzi NR SR a oboma komorami federálneho parlamentu BK, a to najmä prostredníctvom napĺňania dohody o spolupráci medzi NR SR a Senátom BK, ako aj uskutočnením odloženej oficiálnej návštevy predsedu NR SR J. Migaša v BK.
	V roku 2002 bude významným impulzom pre rozvoj spolupráce s Flámskom oficiálna návšteva ministerského predsedu Flámskeho regiónu P. Dewala spojená s podpisom Dohody o spolupráci a s ekonomickou misiou, ako aj následné podpísanie vykonávacieho protokolu k dohode, čo nám umožní realizovať konkrétne projekty. Je potrebné spomenúť, že kompetencie v oblasti zahraničného obchodu i rozvojovej spolupráce boli v uplynulom roku presunuté z federálnej úrovne na regionálnu, takže budúci rozvoj spolupráce SR s Belgickom bude realizovaný výlučne cez regióny.
	Medzi hlavné úlohy zahraničnej politiky SR v Luxemburskom veľkovojvodstve (LV) v roku 2002 bude patriť aj naďalej udržiavanie trvalej podpory LV vstupu SR do EÚ a NATO. V bilaterálnej oblasti bude dôraz kladený na uskutočnenie oficiálnej návštevy veľkovojvodu Henriho Luxemburského v SR začiatkom roka, ako aj oficiálnej návštevy predsedu vlády LV J.-C.Junckera v SR. V multilaterálnej oblasti bude pokračovať rozvíjanie ďalšej spolupráce s LV vo formáte V4 a Benelux, pričom sa sústredíme najmä na prípravu ďalšieho summitu na úrovni predsedov vlád a ministrov ZV
	V roku 2002 sa očakáva ďalší kvalitatívny rast bilaterálnych vzťahov s Talianskou republikou (TR), ktorého vonkajším prejavom má byť najmä odstránenie jednosmernosti bilaterálnych návštev. Za vrchol možno v tomto smere považovať pripravovanú oficiálnu návštevu talianskeho prezidenta v SR na jeseň 2002. V prvej polovici roka jej majú predchádzať cesty ministrov obrany a vnútra A. Martina a C. Scajolu a pravdepodobne aj vicepremiéra G. Finiho. Pozvanie na návštevu SR v prvom polroku 2002 majú tiež predseda talianskej vlády S. Berlusconi a predseda Poslaneckej snemovne P.F. Casini a pripravuje sa pozvanie pre ministra zahraničných vecí TR. Na začiatku roka sa predpokladá uspokojivé doriešenie otázky štatútu bratislavskej pobočky Talianskeho inštitútu pre zahraničný obchod.
Cieľom návštev vrcholných predstaviteľov TR v SR v roku konania summitu NATO a parlamentných volieb v SR bude definitívne potvrdenie podpory jej prijatia do NATO a EÚ, ďalšie všestranné zintenzívnenie bilaterálnych vzťahov s TR a posilnenie dobrého medzinárodného obrazu Slovenska. Návštevy na úrovni ministrov splnia rovnaký cieľ a prispejú ku konkretizácii spolupráce v oblasti obrany a bezpečnosti. Na druhej strane bude potrebné naďalej pokračovať v cielenej propagácii SR. Nosným podujatím v tomto smere by mala byť prezentácia SR v rámci projektu V4, plánovaná v Ríme predbežne na dni 6.-7. marca 2002 za účasti hlavných vyjednávačov štyroch krajín. 
Prioritou našej zahraničnej politiky voči Svätej stolici v roku 2002 budú realizácia tretej návštevy  pápeža Jána Pavla II. v SR, príprava ďalšieho zmluvného dokumentu nadväzujúceho na Základnú zmluvu medzi SR a Svätou stolicou, prípravné práce na reprezentačnej výstave Kresťanstvo na Slovensku vo Vatikánskych múzeách, zorganizovanie slavistickej a slovakistickej konferencie o diele Slovenského ústavu sv. Cyrila a Metoda v Ríme a prezentácia knižného zborníka referátov z konferencie “Dvojstranné medzinárodnoprávne vzťahy medzi Svätou stolicou a štátmi: skúsenosti a perspektívy“.
	So zámerom pokračovať v dobrých vzťahoch medzi SR a Zvrchovaným rádom maltézskych rytierov je cieľom zrealizovať  návštevu  veľmajstra A. Bertieho v SR v roku 2002.
Po zotrvaní štátneho sekretára San Marína pre zahraničné veci G. Gattiho vo funkcii po tohtoročných parlamentných voľbách ostáva v platnosti zámer iniciovať osobný kontakt na úrovni ministrov zahraničných vecí v roku 2002 na vybranom multilaterálnom fóre s cieľom posilnenia a ďalšej konkretizácie bilaterálnych vzťahov.
	Úlohou voči Španielsku v r. 2002 bude nadviazať na existujúce základy spolupráce a udržať zvýšenú intenzitu vzájomných kontaktov medzi predstaviteľmi oboch krajín, s dôrazom na odstránenie existujúcej asymetrie pri realizácii návštev. Rok 2002 bude zvlášť významný z hľadiska rozširovania EÚ a NATO. ZP SR sa preto prioritne zameria na zabezpečenie efektívnej podpory ŠK a presadenie integračných cieľov SR, plánovaných na obdobie španielskeho predsedníctva v EÚ.
	Cieľom vo vzájomných vzťahoch s Andorrským kniežatstvom v roku 2002 bude využitie všetkých možnosti spolupráce v oblasti cestovného ruchu a obchodu.
Vo vzťahoch s Portugalskom bude v r. 2002 pokračovať trend intenzívneho preberania portugalských skúseností z predvstupového procesu na všetkých úrovniach a aktívne vplývanie na postoje Portugalska k integračným ambíciám SR vo vzťahu k EÚ a NATO. Portugalské predsedníctvo v OBSE v roku 2002 otvára možnosť aktivizácie spolupráce na multilaterálnej úrovni a ďalšie bilaterálne stykové aktivity. Bude pokračovať aj rozširovanie a negociácie bilaterálnej zmluvnoprávnej základne.
Rakúsko ako jediná susedná krajina SR, ktorá je členom EÚ, zostane aj v r. 2002 jednou z prioritných relácií slovenskej zahraničnej politiky. Predmetom osobitnej pozornosti bude zachovanie výraznej dynamiky rozvoja bilaterálnych vzťahov, najmä so zameraním na oblasť integrácie SR do EÚ a na oblasť zlepšenia dopravnej infraštruktúry. SR bude naďalej participovať na rakúskej iniciatíve regionálneho partnerstva. Aj v tomto rámci sa bude SR naďalej usilovať o urýchlenú realizáciu otvorených infraštruktúrnych projektov.
V roku plánovaného ukončenia rokovaní o vstupe SR do EÚ by SR mala vo vzťahoch s Rakúskom pokračovaním súčasného pozitívneho smerovania bilaterálnej relácie dosiahnuť potvrdenie pozície Rakúska ako dôležitého partnera pri rozhodujúcich integračných krokoch SR. SR bude využívať priestor vytvorený rakúskou stranou v mediálnej kampani smerujúcej na zvýšenie podpory rozšírenia EÚ rakúskou verejnosťou.
Trvalou prioritou ZP SR vo vzťahu k Rakúsku je zachovanie súčasného priaznivého stavu v oblasti jadrovej energetiky. Vzhľadom na to, že SR hodlá prevádzkovať nové bloky JE ešte niekoľko desaťročí, treba otázku pozornosti venovanej bezpečnosti JE zo strany Rakúska považovať za dlhodobú a pokračovať v sústavnom dialógu založenom na vzájomnej dôvere, včasnej informovanosti partnerov, transparentnosti a komunikácii na politickej i expertnej úrovni. Po utlmení výhrad Rakúska voči JE v SR neexistuje, okrem latentného problému Benešových dekrétov, žiadna otázka, ktorá by priaznivý vývoj vzťahov mohla narušiť. 
SR bude v r. 2002 venovať osobitnú pozornosť pozitívnemu posunu v príprave výstavby diaľničného prepojenia medzi hlavnými mestami tak, aby v r. 2003 začala efektívna výstavba tejto diaľnice. Naďalej bude podporovať rozvoj cezhraničnej spolupráce s cieľom rozvoja prihraničného regiónu rieky Moravy a regiónu Bratislava - Viedeň. Po konštituovaní nových územných celkov v SR bude prioritou príprava priamych kontaktov s príslušnými spolkovými krajinami Rakúska.
Ďalší vývoj v bilaterálnej relácií s Lichtenštajnským kniežatstvom, s ktorým zatiaľ nemá SR nadviazané diplomatické styky, bude závisieť od ochoty LK ku kompromisnému kroku, za ktorý SR považuje oficiálny akt uznania zo strany LK.
V roku 2002 treba sústrediť pozornosť na získanie podpory Nemecka (NSR) pre pozvanie SR do NATO počas pražského summitu, pri uzatváraní všetkých kapitol v rokovaniach o vstupe SR do EÚ, v pripravovanom ratifikačnom procese prístupovej dohody k EÚ a pri ďalšom posilňovaní bilaterálnych vzťahov.
	V roku 2002 sa plánuje návšteva predsedu vlády SR v NSR a ďalšie významné stykové aktivity. Popri spolkovej úrovni bude treba orientovať kontakty aj na spoluprácu s jednotlivými spolkovými krajinami, ktoré sú svojou veľkosťou a hospodárskym významom vhodnými partnermi SR a navyše ich zástupcovia v Spolkovej rade budú takisto hlasovať o členstve SR v EÚ. Pozornosť treba venovať aj otázke budovania partnerstiev miest, a to zvlášť tam, kde je o túto formu spolupráce záujem z nemeckej strany. 
	SR by sa mala v roku 2002 orientovať aj na ďalší rozvoj spolupráce rezortov, kde vo viacerých oblastiach prebiehajú rokovania o vzájomných dohodách, resp. o ich realizácii, pričom sa treba sústrediť na napredovanie v problematike revízie zmluvnej základne. 
Vzhľadom na významné postavenie NSR v zahraničnom obchode a investíciách v SR bude dôležité pokračovať v ďalšom prehlbovaní ekonomickej spolupráce a napomáhať prílevu nemeckého kapitálu do SR.
Vzhľadom na skutočnosť, že Švajčiarska konfederácia (ŠK) nie je členom OSN, NATO ani EÚ, budú vzájomné kontakty aj v roku 2002 rozvíjané predovšetkým na bilaterálnom základe. Dobrým predpokladom pre pozitívne napredovanie slovensko-švajčiarskych vzťahov je absencia otvorených, resp. problémových otázok.  
V roku 2002 treba venovať pozornosť realizácii prvej oficiálnej návštevy prezidenta ŠK v SR (v septembri 2001 bola švajčiarskou stranou odložená), ako aj realizácii návštevy ministra zahraničných vecí SR v ŠK a pravidelným dvojstranným konzultáciám medzi ministerstvami zahraničných vecí SR a ŠK na úrovni štátnych tajomníkov. Predpokladá sa ďalšia intenzifikácia vzájomných kontaktov po parlamentnej línii a na úrovni jednotlivých rezortov. 
SR bude na rozvoj vzájomných vzťahov využívať aj multilaterálne podujatia v ŠK (Svetové ekonomické fórum v Davose a Ekonomické fórum v Crans Montane), a po predpokladanom prijatí ŠK do OSN na jeseň 2002 aj tento priestor. 
	Osobitnú pozornosť treba zamerať na aktivizáciu bilaterálnych obchodno-ekonomických vzťahov a využitie hospodárskeho potenciálu jednej z najbohatších krajín Európy na zvýšenie jej investičného podielu v SR.
Vzhľadom na integračné ambície SR a skutočnosť, že Dánske kráľovstvo (DK) bude v druhom polroku 2002 predsedať EÚ a súčasne je členskou krajinou NATO, bude DK v roku 2002 pre Slovensko predstavovať veľmi dôležitého partnera. V euro-atlantických integračných zoskupeniach bude DK, ako malá krajina s podobnými záujmami, v budúcnosti predstavovať pre SR prirodzeného spojenca.   
V oblasti integračných záujmov a aktivít SR bude v nadchádzajúcom období potrebné naďalej využívať ochotu dánskej strany vopred konzultovať jednotlivé negociačné postoje, ako aj  skúsenosti z predchádzajúceho rozširovania EÚ. Rovnako bude potrebné využívať dánsku podporu pre rozširovanie EÚ a NATO aj iniciovaním rôznych expertných kontaktov. 
I napriek obnoveniu vykonávania bezvízovej dohody so SR platnému od marca r. 2001, treba naďalej monitorovať situáciu spojenú s rómskou migráciou a zdôrazňovať záujem o priamu zainteresovanosť DK na projektoch SR určených pre zlepšenie postavenia a integrácie rómskeho obyvateľstva do spoločnosti. 
Pozornosť bude venovaná tiež prehĺbeniu obchodno-ekonomickej spolupráce a vytváraniu možností pre zvýšenie objemu dánskych investícií v SR. 
Plneniu uvedených cieľov by mali napomôcť aj plánované stykové aktivity - realizácia oficiálnej návštevy predsedu vlády DK v SR a realizácia oficiálnej návštevy ministra zahraničných vecí SR v DK. 
Vzhľadom na skutočnosť, že Švédske kráľovstvo (ŠK) je krajinou, ktorá veľmi otvorene formuluje svoj kladný postoj k rozširovaniu EÚ, bude aj v roku 2002 predstavovať dôležitého partnera pre SR. Bude potrebné venovať pozornosť pokračovaniu intenzívnych stykových kontaktov slovenských a švédskych predstaviteľov, čo by sa v bilaterálnej oblasti malo premietnuť do realizácie štátnickej návštevy švédskeho kráľovského páru v SR, ktorej by podľa švédskych zvyklostí mala predchádzať návšteva ministerky zahraničných vecí ŠK. Slovensko bude presadzovať aj realizáciu intenzívnych kontaktov na úrovni jednotlivých rezortov. V rámci rozvoja spolupráce medzi parlamentmi oboch krajín sa predpokladá realizácia návštev na úrovni  parlamentných výborov, pričom bude sondovaná možnosť uskutočnenia oficiálnej návštevy predsedu NR SR vo Švédsku. SR bude naďalej iniciovať realizáciu oficiálnej návštevy švédskeho predsedu vlády na Slovensku.
Osobitná pozornosť bude venovaná aj aktívnemu presadzovaniu našich zahraničnoobchodných záujmov organizovaním obchodných misií a nabádaním švédskych podnikateľských subjektov na zvýšenie investícií  do slovenskej ekonomiky.
Dôležitým cieľom slovenskej diplomacie vo vzťahu k ŠK bude snaha o otvorenie švédskeho veľvyslanectva v SR.
V zmluvnoprávnej oblasti sa budeme usilovať o podpísanie a následné uplatnenie dvoch zmluvných dokumentov - dohody o leteckej doprave a dohody o medzinárodnej cestnej doprave.  
Vo vzťahu k Nórskemu kráľovstvu (NK), členskej krajine NATO, bude SR pokračovať v rozvoji spolupráce vo vojensko-bezpečnostnej oblasti formou spoločnej účasti na aktivitách v rámci programu PZM a organizácie SHIRBRIG a snažiť sa o rozvoj aktívnej výmeny  názorov k aktuálnym otázkam bezpečnosti a obrannej politiky. 
V stykovej oblasti bude potrebné pokračovať v snahe uskutočniť oficiálnu návštevu predsedu vlády NK v SR, ako aj oficiálnu návštevu predsedu parlamentu SR v Nórsku v r. 2002. SR sa bude rovnako snažiť zintenzívniť kontakty na úrovni jednotlivých rezortných ministrov, ako aj na parlamentnej úrovni. Naďalej sa bude iniciovať návšteva nórskeho kráľovského páru v SR. 
Okrem stykov na politickej úrovni bude dôležité aj ďalšie posilnenie obchodnej spolupráce. Vzhľadom na potenciál, ktorým disponujú obe krajiny, bude záujem SR orientovaný na rast slovenského vývozu a zvýšenie nórskych investícií v SR.      
Osobitná pozornosť bude venovaná sledovaniu možností využitia skúseností Nórska z členstva v Severskej rade pre činnosť Višegrádskej skupiny. 
V zmluvnoprávnej oblasti sa bude potrebné zamerať na finalizáciu Dohody o medzinárodnej cestnej a nákladnej doprave a  Dohody o readmisii osôb. 
Hlavným cieľom ZP SR v r.2002 voči Fínsku (F) zostáva prehlbovanie a zintenzívnenie vzájomnej bilaterálnej spolupráce vo všetkých oblastiach politického, kultúrneho a hospodárskeho života. Podobnosť oboch krajín (počtom obyvateľstva a zastúpením menšín) i úspešné stykové aktivity na vysokej úrovni v r. 2001 dávajú predpoklad na pokračovanie obojstranne výhodnej spolupráce. 
		V r. 2001 bude potrebné pokračovať v skvalitňovaní dialógu na najvyššej úrovni s cieľom priblíženia Slovenska k EÚ a vytvárania predpokladov na získanie fínskej podpory. Pozornosť bude treba venovať príprave návštevy prezidentky Fínska a predsedníčky fínskeho parlamentu v SR. Aktuálne budú aj návštevy fínskeho ministra zahraničného obchodu a európskych záležitostí J.Viléna, ministra hospodárstva SR a ministra obrany SR. Predpokladáme aj pokračovanie dialógu premiérov a ministrov zahraničných vecí. 
		SR bude naďalej deklarovať záujem o otvorenie efektívneho zastupiteľského úradu Fínska v Bratislave, ktoré by napomohlo celkovému zintenzívneniu vzájomného politického dialógu, ako aj rozvoju hospodárskej spolupráce, ktorá nezodpovedá súčasným možnostiam a záujmu našich krajín.
	V zmluvnej oblasti predpokladáme podpísanie memoranda o porozumení medzi MO oboch krajín. Podujatím, ktoré by mohlo pomôcť hospodárskej spolupráci je investičný seminár pre fínskych podnikateľov, ktorý sa mal pôvodne konať už v roku 2001.
	Významným podujatím z pohľadu prezentácie SR vo Fínsku má byť prezentácia Slovenska ako kandidátskej krajiny do EÚ, ktorá sa uskutoční 15.02.2002 v Helsinkách a na ktorej sa počíta aj s účasťou štátneho tajomníka J.Figeľa.
	Podporovať treba aj pokračovanie spolupráce GP, daní a colníctva. V oblasti kultúrnej spolupráce, v rámci finančných možností, podporovať realizáciu výstavy “Prečo som na svete rád/rada“, prípadne aj ďalších. 
	Vo vzťahu k Islandskej republike (IR) bude SR v roku 2002 venovať pozornosť získaniu podpory pre členstvo v NATO. Pri príprave stykových aktivít sa slovenská diplomacia zameria predovšetkým na realizáciu návštevy ministra zahraničných vecí SR na Islande a na vytvorenie podmienok pre kontakty na parlamentnej úrovni.
V súvislosti s nedostatočne vybudovanou zmluvno-právnou základňou bude potrebné vyvinúť úsilie v príprave dvojstranných dohôd v ekonomickej oblasti, odďaľovanie podpisu ktorých bráni ďalšiemu rozvoju vzájomnej obchodno-ekonomickej spolupráce.  
Po prípadnom otvorení islandského veľvyslanectva vo Viedni sa pozornosť SR sústredí na presadenie priakreditácie v SR z Nórska na novozriadené veľvyslanectvo IR v Rakúsku, čo bude nepochybne impulzom pre ďalší rozvoj  spolupráce.
Politický dialóg s Gréckom (Helénskou republikou) bude v budúcom roku pokračovať návštevou prezidenta C. Stephanopoulosa v SR. Nemenej dôležité bude usporiadanie ďalšieho zasadnutia zmiešanej hospodárskej komisie.      
Prioritou zahraničnej politiky SR voči Turecku v roku 2002 bude udržanie tureckej podpory vstupu SR do NATO a ďalší rozvoj všestrannej spolupráce. V roku 2002 by sa mala uskutočniť návšteva tureckého prezidenta A.N. Sezera v SR a zasadnutie zmiešanej hospodárskej komisie.  
 
2.1.  Vzťahy s asociovanými krajinami pre vstup do EÚ

V roku 2002 bude potrebné zachovať súčasné pozitívne trendy a zamerať sa na posilňovanie novej kvality vzájomných vzťahov s Českou republikou (ČR) v rámci širších zahranično-politických súvislostí. Treba využívať skutočnosť, že SR i ČR budú naďalej skvalitňovať dosiahnutú vysokú úroveň politického dialógu, ktorý sa v uplynulom období transformoval do pravidelných kontaktov na všetkých úrovniach. Pravidelné stretnutia budú pokračovať v aktuálnej frekvencii pri zohľadnení vnútropolitických udalostí v oboch štátoch. Skutočnosť, že postoje SR a ČR sú v mnohých prípadoch podobné až totožné, vytvára dobré predpoklady pre koordináciu pozícií obidvoch krajín pri riešení otázok v rámci V4 a iných regionálnych zoskupeniach a pri postupe krokov voči európskym a euroatlantickým integračným zoskupeniam.
Hybným faktorom zahraničnej politiky SR v budúcom roku bude úspešné zavŕšenie úsilia o získanie pozvania za člena NATO a v tejto súvislosti je nevyhnutné využiť podporu a skúsenosti ČR. Obe krajiny budú, vzhľadom na pokrok v negociáciách, vyvíjať maximálne úsilie k tomu, aby boli mohli ukončiť prístupové rozhovory s EÚ do konca roku 2002 a na základe splnených kritérií dosiahnuť prijatie za členov EÚ v rovnakom čase v roku 2004, pričom v plnej miere rešpektujú individuálny prístup. Pre rok 2002 označili premiéri SR a ČR ako prioritu väčšiu koordináciu a spoluprácu SR a ČR v prístupovom procese. Pozornosť bude naďalej venovaná najmä hľadaniu riešení pre udržanie komfortu občanov na spoločných hraniciach tak, aby zodpovedal podmienkam EÚ a zahranično-politickým záujmom oboch krajín. V zmluvno-právnej oblasti je potrebné sústrediť pozornosť na plnenie uzatvorených zmlúv a na prípadnú priebežnú novelizáciu pri prispôsobovaní národného práva právu komunitárnemu a harmonizovať kroky oboch strán, aby sa dosiahli čo najsúbežnejšie procesy, vzhľadom na obojstranný záujem o vstup do EÚ. Jednou z priorít bude hľadanie ďalších možností rozvoja ekonomickej spolupráce s dôrazom na využitie rezerv v bilaterálnom obchode, výraznejšou podporou exportu výrobkov SR, ako aj pri hľadaní možností spolupráce na trhoch tretích krajín. V roku 2002 bude podpísaná prezidentská dohoda o podpore a vzájomnej ochrane investícií. V rámci kultúrnej spolupráce bude potrebné pokračovať v podpore rozvoja spolupráce smerujúcej k zachovaniu zrozumiteľnosti slovenčiny v ČR pre najmladšiu generáciu. Mimoriadnu pozornosť budeme venovať rozvoju višegrádskej spolupráce, v prvom rade formovaním prvkov spoločnej zahraničnej politiky voči tretím krajinám a riešením otázok, ktoré intenzívny susedský dialóg prináša.
Prioritou zahraničnej politiky SR voči Poľskej republike (PR) v roku 2002 bude pokračovanie v intenzívnom dialógu s novou politickou reprezentáciou a udržanie podpory PR v integračných ambíciách SR do euroatlantických štruktúr. V bezpečnostno-politickej oblasti bude nevyhnutné využiť pripravenosť a ochotu PR odovzdať skúsenosti z prípravy na členstvo a z členstva v Aliancii pre SR v dôležitom období pred summitom NATO v Prahe. V procese negociácií o vstupe do EÚ bude SR úzko spolupracovať s PR i v rámci V4 s cieľom súčasného vstupu oboch krajín do EÚ. Naďalej bude nevyhnutné koordinovať postupy oboch krajín v rámci V4, ale aj v i iných regionálnych zoskupeniach.
Uplatnenie reformy verejnej správy v SR bude vyžadovať intenzívnejšiu cezhraničnú a euroregionálnu spoluprácu užšími kontaktmi s hraničiacimi vojvodstvami PR. Úlohami pretrvávajúcimi aj v roku 2002 zostávajú dobudovanie cestnej infraštruktúry v pohraničí, rozvoj obchodných aktivít, odbúravanie ochranných opatrení PR a získavanie zahraničných investícii z PR. Taktiež rozvoj turistických kontaktov bude dôležitou súčasťou aktivít v PR.
V hospodárskej oblasti bude významné zasadnutie medzivládnej komisie pre hospodársku spoluprácu Javorina VI v Poľsku a Slovenské hospodárske fórum vo Varšave v apríli 2002.
SR bude naďalej efektívne spolupracovať s PR pri spoločnom riešení diverzifikácie energetických zdrojov.
Úsilie SR bude koncentrované aj na intenzívnu propagáciu SR na celom území PR a na zvýšenie mediálneho záujmu týkajúceho sa diania na Slovensku. Cieľom tohto úsilia má byť vnímanie SR ako dôveryhodného partnera nielen v súvislosti so vstupom do NATO, ale aj pri zvyšovaní hospodárskych, kultúrnych, školských a vedeckých stykov. Podpora SR bude venovaná aj  rozvoju slovenskej národnostnej menšiny v PR.
K ďalšiemu rozvoju všestrannej spolupráce prispeje otvorenie Generálneho konzulátu SR v Krakowe, ktoré sa bude realizovať bez zvýšených nárokov na rozpočet v rámci výdavkov schválených pre rozpočtovú kapitolu MZV SR na rok 2002.
Platformou rozvoja vzťahov s Maďarskou republikou (MR) bude dôsledné a komplexné plnenie Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi MR a SR. V aktivitách v roku 2002 bude treba udržať všetko pozitívne, čo bolo dosiahnuté nielen na bilaterálnej, ale aj multilaterálnej úrovni a rozvíjanie a prehlbovanie spolupráce tam, kde to bude obojstranne výhodné. Naďalej sa budeme snažiť o zachovanie podpory zo strany MR nášmu integračnému úsiliu do NATO a súčasne vzájomnou podporou, výmenou skúseností a informácií napomáhať integračnému úsiliu oboch krajín do EÚ. 
V roku 2002 sa uskutoční 5. zasadnutie medzivládnej slovensko-maďarskej komisie pre hospodársku a obchodnú spoluprácu v Budapešti.
V súvislosti s napĺňaním rozsudku Medzinárodného súdneho dvora vo veci Sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros budeme pokračovať v expertných konzultáciách a zároveň tento problém udržiavať na mimopolitickej úrovni.
Naďalej budeme aktívne presadzovať záujmy slovenskej národnostnej menšiny a jej plnoprávneho zastúpenia v parlamente MR, a tým podporovať posilnenie identity slovenskej národnostnej menšiny v MR.
	V prípade pokračovania a ďalšieho výskytu disharmonických prvkov v slovensko - maďarských vzťahoch, akým bezosporu bolo prijatie Zákona o zahraničných Maďaroch, sa SR bude snažiť na báze rovnosti a vzájomnej výhodnosti eliminovať ich dopady na našu republiku, na vzťahy s MR, ako i na stabilitu a bezpečnosť v regióne strednej Európy tak, aby tieto prvky nenarušili od roku 1998 sľubne sa rozvíjajúce slovensko-maďarské vzťahy.
Zameranie zahraničnej politiky SR v r.2002 vo vzťahu k Lotyšskej republike (LoR)  by sa malo orientovať na rozvoj bilaterálnej spolupráce, ako i na oblasť európskej a transatlantickej integrácie. 
V stykovej oblasti by bolo potrebné zrealizovať odloženú návštevu prezidenta SR, predsedu NR SR a predsedu vlády v LoR, prípadne ich spojiť s návštevou viacerých krajín. 
V hospodárskej oblasti  treba venovať pozornosť podpore konkrétnym zámerom rezortov vlády SR v LoR, najmä v školstve, pôdohospodárstve a privatizácii, ako i napomáhať vytváraniu kontaktov medzi slovenskými a lotyšskými subjektami v záujme rozšírenia ekonomickej a kultúrnej spolupráce. Tomu by malo napomôcť aj 3. zasadnutie Spoločného výboru Dohody o voľnom obchode medzi SR a LoR v Bratislave. V propagačnej oblasti treba podporovať záujem lotyšských médií o Slovensko.
	Zámery slovenskej diplomacie pri prehlbovaní  spolupráce vo vzťahu k Litovskej republike (LiR) bude vhodné orientovať na využívanie zhodných zahranično-politických cieľov SR i LiR a tradične dobrých vzťahov LiR so stredoeurópskym regiónom. 
V stykovej oblasti bude prioritnou úlohou príprava návštevy predsedu litovskej vlády v SR a podpredsedu vlády SR pre európsku integráciu v Litve. 
Potrebné bude ukončiť revíziu zmluvnej základne a pripraviť na podpis rozpracované bilaterálne dohody. Budeme podporovať konkrétne zámery slovenských rezortov v Litve, predovšetkým v justícii a privatizácii a pomáhať pri tvorbe kontaktov podnikateľských subjektov. Využiť treba aj špeciálne vzťahy Litvy s Kaliningradskou oblasťou RF na rozvoj spolupráce s tam pôsobiacimi litovskými firmami. V roku 2002 sa predpokladá uzatvorenie Dohody o hospodársko-obchodnej a vedecko-technickej spolupráci medzi SR a LiR. V Bratislave sa uskutoční 2. zasadnutie Spoločného výboru Dohody o voľnom obchode.
V neposlednom rade bude potrebné sa usilovať o využívanie masmédií pri propagácii Slovenska, predovšetkým ponúk a možností v oblasti cestovného ruchu.
	V r. 2002 budeme venovať pozornosť aktivizácii bilaterálnych vzťahov s Estónskou republikou (ER). V politickej oblasti bude stredobodom spolupráce oblasť európskej a euroatlantickej integrácie, v ktorej majú obe krajiny zhodné záujmy. V oblasti rozvoja bilaterálnych vzťahov je potrebné pripraviť recipročnú návštevu predsedu vlády SR v ER, rozvinúť stykové aktivity aj po parlamentnej línii a realizovať medziministerské konzultácie v Bratislave.  
V ekonomickej oblasti je potrebné ukončiť revíziu zmluvnej základne a systematicky ju  dopĺňať o nové resp. rozpracované zmluvno-právne dokumenty. Plánujeme priebežne napomáhať vytváraniu kontaktov medzi estónskymi a slovenskými podnikateľskými subjektami v záujme rozšírenia obchodno-ekonomickej spolupráce. V roku 2002 sa predpokladá uzatvorenie Dohody o hospodársko-obchodnej a vedecko-technickej spolupráci medzi SR a ER. V Bratislave sa uskutoční 2. zasadnutie Spoločného výboru Dohody o voľnom obchode.
Pozornosť bude potrebné venovať i výraznejšej medializácii Slovenska v hromadných oznamovacích prostriedkoch ER.
Vrcholnou udalosťou v slovensko-slovinských vzťahoch v budúcom roku by mali byť recipročné návštevy slovinského prezidenta a predsedu vlády v SR.  
Vzájomná spolupráca, výmena informácií a zefektívnenie bilaterálnych vzťahov medzi SR a Bulharskom (BR) by mali aj naďalej zostať jednou z priorít zahraničnej politiky SR v tomto regióne. Nedostačujúci sa javí hlavne kontakt na parlamentnej úrovni. Existuje predpoklad, že v prvej polovici nasledujúceho roka dôjde k realizácii pracovnej návštevy ministra ZV SR v BR. Posúdené budú tiež možnosti uskutočniť pracovnú návštevu, resp. konzultácie na úrovni podpredsedov vlád pre európsku integráciu alebo hlavných vyjednávačov oboch krajín s EÚ, konzultácie teritoriálnych odborov MZV SR a BR. Spoločný dialóg je aj naďalej nutné orientovať k ústredným zahranično-politickým cieľom obidvoch krajín – vstup do EÚ a NATO a pôsobiť v rámci multilaterálneho poľa ako partneri, nie konkurenti. V roku 2002 je naplánované IV. zasadnutie MVK, v ekonomickej zmluvno-právnej sfére budú pokračovať medzirezortné rokovania zamerané na aktualizáciu v minulosti uzatvorených dohôd, ako aj finalizáciu momentálne rozpracovaných dohôd (doprava, pošta a telekomunikácie, poľnohospodárstvo). V roku 2002 sa uskutoční 4. zasadnutie medzivládnej slovensko-bulharskej komisie pre hospodársku a obchodnú spoluprácu v Sofii. Nevyužitý zostáva potenciál rezerv vzájomného obchodného obratu a možné presadenie sa slovenských obchodných subjektov v teritóriu (spoločné slovensko-bulharské firmy, subdodávateľská činnosť) v rámci projektov PS pre JVE, účasť na realizácii výstavby mosta č. 2 cez Dunaj a pod.
V priebehu roka 2002 by malo dôjsť aj k ďalšej intenzifikácii bilaterálnych kontaktov s rumunskou stranou prostredníctvom realizácie návštev vrcholových predstaviteľov. Uvažuje sa o návšteve slovenského prezidenta a premiéra v Rumunsku, tiež o realizácii návštevy ministra ZV Rumunska v SR a o uskutočnení konzultácií hlavných vyjednávačov obidvoch krajín s EÚ, ktoré boli z roka 2001 presunuté na neurčito. Berúc do úvahy pomerne dynamicky sa rozvíjajúci rumunský región Banát (Timišoara) slovenská strana zvažuje zriadenie honorárneho konzulátu, ktorý by prispel k rastu obchodnej a ekonomickej výmeny. 
Diplomatickú, vízovú a konzulárnu agendu pre Moldavskú republiku (MoR) pokrýva ZÚ SR v Bukurešti, perspektívne by však bolo vhodné zvážiť vytvorenie GK v Kišiňove. Vzhľadom na mimoriadny záujem moldavskej strany by v priebehu roka 2002 mohlo dôjsť k realizácii návštevy prezidenta SR v MoR. V roku 2002 bude podpísaná dohoda medzi vládou SR a vládou MoR o obchodno-hospodárskej spolupráci a Dohoda medzi vládou SR a vládou MoR o ochrane a podpore investícií. 
ZÚ SR na Cypre plánuje aj v budúcom roku pokračovať v organizovaní bikomunitných schôdzok politických strán a koordinovaní s tým súvisiacich aktivít. Už od  januára 2002 začne osobitne vytvorená Subkomisia politických strán pre bikomunitné aktivity za asistencie ZÚ SR organizovať konkrétne podujatia (festivaly, besedy, okrúhle stoly a pod.). Zvýšená pozornosť sa v budúcom roku bude venovať aj realizácií návštev cyperského prezidenta a ministra ZV, ktoré sa z objektívnych príčin nemohli uskutočniť v posledných rokoch.
V roku 2002 bude cieľom udržať vysoký štandard vzťahov s Maltou, ktorý sa podarilo dosiahnuť v posledných dvoch rokoch vďaka intenzívnym kontaktom na najvyššej úrovni.                      K pokračovaniu tohto úspešného trendu má prispieť realizácia recipročnej návštevy predsedu NR SR J. Migaša na  Malte. Pozvanie od svojho partnera na recipročnú oficiálnu návštevu v roku 2002  má aj prezident R. Schuster. Jej termín nebol zatiaľ stanovený.

2.3. Vzťahy s krajinami SNŠ a západného Balkánu 

Základné okruhy doterajšej vzájomnej slovensko - ruskej spolupráce budú tvoriť hlavnú os v bilaterálnych vzťahoch aj pre rok 2002. Ide o aktívnejší a efektívnejší rozvoj obchodno-ekonomickej spolupráce a tomu zodpovedajúci politický dialóg. V rámci zahranično-obchodnej spolupráce sa nepredpokladajú zásadné zmeny vo vývoji obchodnej bilancie. Treba naďalej rátať s pasívnym saldom vzájomného obchodu. Pasívne saldo je eliminované vývozom produktov, ktoré sa vyrábajú z ruských surovín, do tretích krajín. Taktiež sa nepredpokladá zásadná zmena v štruktúre vzájomnej obchodnej výmeny. Dôležitou ostáva spolupráca na deblokácii zadĺženosti bývalého ZSSR a RF voči SR, rozvoj vzťahov v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva a rozvoj spolupráce najmä s vytypovanými regiónmi (najmä v súvislosti s decentralizáciou v SR vznikom VÚC). Za určité faktory, ktoré by mohli priniesť nové momenty, je možné označiť súčasnú prozápadnú politiku ruského vedenia zosobnenú prezidentom Putinom a jesenné parlamentné voľby v SR. Na jún 2002 sa pripravuje 10. zasadnutie medzivládnej komisie pre obchodno-hospodársku, vedecko-technickú a kultúrnu spoluprácu medzi SR a RF.
Záujem o rozvoj spolupráce s jednotlivými subjektami RF podčiarkuje zriadenie GK v Sankt Peterburgu (v roku 1998). Jednou z úloh nadchádzajúceho obdobia je rozšírenie okruhu pôsobnosti tohto úradu na ďalšie správne celky severozápadu RF, ktorý je vzhľadom na blízkosť k jediným hraniciam Ruska s EÚ dôležitým a dynamicky sa rozvíjajúcim regiónom a zaujímavým príkladom mechanizmu cezhraničnej spolupráce, resp. spolupráce EÚ s RF vôbec.
V priebehu r. 2002 bude pokračovať rozvoj dobrých susedských a korektných vzťahov s Ukrajinou s podporou jej postupného začleňovania do vyspelých demokratických štruktúr Európy, vrátane regionálnych a subregionálnych organizácií (najmä CEFTA a WTO), a to v súlade s líniou EÚ (aplikácia schengenského režimu). V rámci udržania dynamiky politického dialógu bude snaha o uskutočnenie recipročnej oficiálnej návštevy predsedu parlamentu Ukrajiny v SR a predsedu vlády SR na Ukrajine. Aktuálnou bude návšteva ministra hospodárstva SR na Ukrajine . Tá bude súvisieť s vytváraním  priaznivých podmienok pre rozvoj  vzájomného zahraničného obchodu s cieľom  zvýšenia  slovenského exportu, ale aj s doriešením problematiky KŤUK v Dolinskej.
Jednoznačnú prioritu vzťahov SR s krajinami južného Kaukazu a strednej Ázie predstavuje kontinuálne orientácia na obchodno - ekonomickú spoluprácu, ktorá je aj napriek deklarovanému záujmu stále neuspokojivá a málo rozvinutá. Významná je a aj naďalej bude spolupráca v rámci medzinárodných organizácií a s tým úzko spätý rozvoj politického dialógu. 
	Vo vzťahoch s Chorvátskom (ChR) zostáva prioritou pre budúci rok prehĺbenie hospodárskej a obchodnej spolupráce predovšetkým v rámci PS pre JVE. Jednotlivé rezorty, ako aj SOPK vyvíjajú aktivity, ktoré možno hodnotiť ako konkrétne a perspektívne a ktorých výsledok by mal byť zrejmý už v roku 2002. Osobitou aktivitou SR môžu byť odmínovacie práce v ChR, kde napriek rozsiahlej konkurencii západoeurópskych či amerických spoločností a techniky môže byť SR stále úspešná. Výrazný impulz pre ďalší rozvoj hospodárskej spolupráce predstavuje pristúpenie ChR k CEFTA a s tým súvisiace uzatvorenie Dohody o voľnom obchode so SR, rovnako ako aj 5. zasadnutie medzivládnej slovensko-chorvátskej komisie pre hospodársku a obchodnú spoluprácu v Bratislave.
	Voči Bosne a Hercegovine (BaH) bude prioritný rozvoj a viditeľnejšie prehĺbenie hospodárskej a obchodnej spolupráce. Možnosti existujú v oblasti výstavby a rekonštrukcie cestných komunikácií (špecialisti, dodávka materiálov a techniky) a odmínovacích prác. V roku 2002 by bolo vhodné uskutočniť recipročnú návštevu ministra ZV SR v BaH. Na budúci rok sa ráta s dopracovaním a podpisom medzivládnej dohody o obchodnej a hospodárskej spolupráci medzi SR a BaH.
Hlavnou úlohou v nadchádzajúcom období voči Juhoslovanskej zväzovej republike (JZR) bude zachovanie kvality bilaterálnych vzťahov, je však potrebné zmeniť ich charakter predovšetkým v obchodno-hospodárskej oblasti, kde od demokratických zmien v októbri 2000 nedošlo k výraznejšiemu pokroku napriek intenzívnemu politickému dialógu. Medzi najdôležitejšie otvorené hospodárske otázky možno zaradiť nízku úroveň obchodnej výmeny (za prvých 9 mesiacov r. 2001 obrat iba 1,5 mld. Sk), nedoriešené financovanie a poisťovanie podnikateľských aktivít voči rizikám, otázku vyrovnania dlhu JZR voči SR vo výške 30 mil. clearingových USD a podpis ďalších rozpracovaných dokumentov – medzivládnej dohody o vzájomnom uznávaní certifikátov a výsledkov skúšok a medzivládnej dohody o spolupráci v osobnej a nákladnej automobilovej doprave. Ďalej je potrebné aktívnejšie zapojiť slovenské subjekty do rekonštrukcie juhoslovanskej ekonomiky a infraštruktúry a procesu privatizácie. Napokon musíme maximálne využívať inštrument zmiešanej medzivládnej komisie, ktorej 4. zasadnutie sa pripravuje na jar 2002 v Bratislave a dynamizovať spoluprácu na úrovni SOPK, AZZZ, ZMOS a.i. Rezervy existujú aj v oblasti konzulárnej, v školstve a kultúre a v spolupráci na medzinárodných fórach. 
		Vzhľadom na stabilizáciu situácie v Macedónsku a potrebu odstraňovať rezervy v jednotlivých oblastiach, naplniť politické deklarácie voči Macedónsku a diverzifikovať možnosti slovenskej ekonomiky a ďalších záujmových oblastí sa r. 2002 javí ako obdobie, kedy by mala byť výrazne intenzifikovaná činnosť príslušných rezortov počnúc MF SR. V roku 2002 sa uskutoční stretnutie expertov SR a Macedónska, na ktorom budú vytipované konkrétne oblasti spolupráce. Predpokladá sa i podpis medzivládnej dohody o obchodnej a hospodárskej spolupráci.
Na nasledujúce obdobie sa črtá nutnosť dokončiť revíziu zmluvnej základne medzi SR a Albánskou republikou (AR) a venovať patričnú pozornosť albánskemu dlhu voči SR s cieľom čo najrýchlejšieho uzavretia tejto záležitosti jeho splatením v plnej výške. Vzhľadom na to, že SR nemá v AR priame zastúpenie, je naliehavé zriadiť v Tirane honorárny konzulát SR.

2.4. Vzťahy so štátmi Ázie, Austrálie, Afriky a Latinskej Ameriky

Presadzovanie aktívneho prístupu slovenskej zahraničnej politiky k najvýznamnejším krajinám Ázie, Austrálie, Afriky a Latinskej Ameriky predovšetkým v hospodársko - ekonomickej oblasti by malo byť naďalej  v centre jej pozornosti.
Priority slovenskej zahraničnej politiky v uvedených  oblastiach by mali vychádzať z diverzifikovaného prístupu k jednotlivým štátom na základe ich geopolitického významu a postavenia v medzinárodných vzťahoch. V súvislosti s potrebou väčšej vyváženosti obchodnej výmeny a hľadaním alternatívnych trhov sa ich význam ešte viac zvýrazňuje. V tejto relácii sa teda sústredíme na spoluprácu s dominantnými štátmi t.j. Čína, Japonsko, India, Indonézia, Kórejská republika, Izrael, Egypt, Mexiko, Brazília, Austrália a JAR.
Rovnako z kvantitatívneho hľadiska štáty Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky zohrávajú dôležitú úlohu v medzinárodných organizáciách a regionálnych integračných zoskupeniach.
Na presadzovanie politických i hospodárskych záujmov SR je nutné udržať aj v budúcnosti súčasnú sieť zastupiteľských úradov SR a v prípade opodstatnenosti pristúpiť k jej rozšíreniu, prípadne preskupeniu. V krajinách, kde nie sú efektívne zastupiteľské úrady SR je potrebné v blízkej budúcnosti vyhľadať vhodných kandidátov na post honorárnych konzulov a zriadiť HK SR.

2.4.1.   VZŤAHY SO ŠTÁTMI ÁZIE, AUSTRÁLIOU A ŠTÁTMI OCEÁNIE
	Je žiadúce pokračovať v dialógu s Čínskou ľudovou republikou (ČĽR) na vysokej úrovni a sledovať možnosť uskutočnenia návštevy prezidenta SR v ČĽR. Pretrváva záujem slovenskej strany o realizáciu v minulosti vyjadrených pozvaní pre najvyšších predstaviteľov ČĽR (prezident, viceprezident, premiér a minister zahraničných vecí). Parlamentné kontakty budú pokračovať plánovanou návštevou podpredsedu NR SR. V ekonomickej oblasti je potrebné hľadať možnosti rozšírenia hospodárskej spolupráce s dôrazom na zvýšenie podielu slovenského exportu vo vzájomnej obchodnej výmene. Je tiež nevyhnutné venovať pozornosť realizácii projektu výstavby elektrárne Shen Tou, ako aj stimulovať aktívnejšiu a systematickejšiu prezentáciu slovenských subjektov v  teritóriu ČĽR, Hongkongu a Macaa, napríklad vo forme účasti na výstavách a veľtrhoch, formou kontaktov na úrovni miest, apod. V oblasti kultúry je žiadúce vytvárať podmienky na ďalšie rozšírenie spolupráce. Slovenská strana sa bude usilovať o opätovné otvorenie slovenského lektorátu na Pekingskej univerzite zahraničných štúdií, bude podporovať vysielanie lektorov čínskeho jazyka do SR a podporovať vládne aj mimovládne študijné pobyty slovenských študentov v ČĽR a čínskych študentov v SR. SR a Čína budú spolupracovať pri realizácii dohody o vydaní spoločnej známky SR – ČĽR. Vo vzťahu k “taiwanskej otázke“ bude slovenská strana vychádzať z princípu “jednej Číny“, súčasne však bude aktívne identifikovať obojstranne akceptovateľné riešenie podpory slovensko - taiwanskej spolupráce v oblasti hospodárstva a kultúry (napr. otvorením slovenskej kancelárie v Taipei).
	V relácii s Mongolskom je potrebné podporovať oživenie obchodno-ekonomickej spolupráce (pre hľadanie možností spolupráce využívať aj potenciál skupiny mongolských občanov, ktorí v minulosti študovali v SR), sledovať otázku možného riešenia pohľadávok SR voči Mongolsku, ako aj podporovať ďalšie uľahčenie vízového režimu pre mongolských občanov.  V oblasti zmluvnoprávnej je žiadúce uskutočniť revíziu zmluvnej základne.
	SR bude sledovať vývoj vnútropolitickej a ekonomickej situácie v Kórejskej ľudovodemokratickej republike (KĽDR) a v prípade jej  konsolidácie a zlepšenia vzťahov s Južnou Kóreou identifikuje sféry možnej spolupráce. Otázka nevysporiadaných pohľadávok SR voči KĽDR bude priebežne sledovaná.
Je nevyhnutné pokračovať v politickom dialógu na vysokej úrovni medzi SR a Kórejskou republikou (KR). Bude sledovaná možnosť realizácie návštevy prezidenta KR v SR, na ktorú bol písomne pozvaný prezidentom SR v auguste 2001. Odporúča sa  realizácia návštevy ministra kultúry SR v KR v súvislosti s pripravovaným podpisom Dohody o kultúrnej spolupráci medzi SR a KR. Je žiadúce uvažovať aj s realizáciou návštevy ministra hospodárstva SR so sprievodom slovenskej podnikateľskej misie, príp. SOPK, čo by bezpochyby prispelo k zvýšeniu vzájomného obchodného obratu a zníženiu pasívneho salda SR vo vzťahu ku Kórejskej republike. Pozornosť treba zamerať na zásadný pokrok v priebehu expertných rokovaní týkajúcich sa Obchodnej dohody a Dohody o vzájomnej ochrane a podpore investícií, na uskutočnenie revízie zmluvnej základne, ako i uskutočnenie konzultácií medzi MZV SR a KR v rámci Protokolu o spolupráci. Budeme venovať pozornosť téme otvorenia efektívneho zastupiteľského úradu Kórejskej republiky v Bratislave. V kultúrnej oblasti je nevyhnutné sa zamerať na prezentáciu tradičného slovenského folklóru (napr. Lúčnica), ktorý je v KR už pomerne známy z minulosti. Je taktiež užitočné naďalej podporovať výmeny štipendistov, ako aj účasť kórejských študentov na letnom seminári slovenského jazyka (SAS).      
Existuje dobrá východisková základňa pre oživenie bilaterálnej spolupráce s Vietnamskou socialistickou republikou (VSR) najmä v hospodárskej oblasti. Je nevyhnutné venovať pozornosť rozpracovaným dohodám a urýchliť ich prípravu (dohoda o vzájomnej ochrane a podpore investícií, dohoda o zamedzení dvojitému zdaneniu, fytosanitárna dohoda) a realizovať návštevu predsedu vlády VSR v SR. Javí sa ako užitočné nájsť vhodný termín na uskutočnenie návštevy ministra obrany SR vo Vietname (pozvanie z vietnamskej strany je aktuálne). Otázka zriadenia honorárneho konzulátu SR vo Vietname (Hočiminovo mesto) predstavuje ďalšiu z priorít zameraných na skvalitnenie a rozšírenie ekonomickej spolupráce v roku 2002.
Vo vzťahoch s Japonskom budeme dôsledne presadzovať zahraničnopolitické záujmy SR a prezentáciu SR ako spoľahlivého partnera. Prostredníctvom prehlbovania politických kontaktov a pravidelného politického dialógu na rôznych úrovniach budeme vytvárať vhodné podmienky pre všestranný  a harmonický rozvoj slovensko-japonských vzťahov. Máme v úmysle napomáhať ďalšiemu rozvoju priamej spolupráce medzi jednotlivými rezortmi oboch krajín s cieľom dosiahnuť širokú a flexibilnú spoluprácu. Podľa intenzity bilaterálnych vzťahov a potrieb sa budú navrhovať kontakty rezortných ministrov. Na pôde medzinárodných organizácií budeme využívať možnosti vzájomnej podpory a vyvinieme úsilie na získanie podpory Japonska pre kandidatúru SR na post nestáleho člena BR OSN (2006-2007). Zahranično-politickú líniu SR voči Japonsku budeme koordinovať s krajinami EÚ a V4. Podporíme uskutočňovanie pravidelných kontaktov na úrovni ekonomických ministerstiev, po línii SOPK, Asociácie zamestnávateľských zväzov, Združenia priemyselných zväzov SR a ich členskej základne s cieľom zvýšiť objem vzájomnej obchodnej výmeny a dosiahnuť zníženie pasívneho salda. Propagáciou legislatívnych opatrení vlády SR chceme zlepšovať informovanosť o podmienkach pre priame zahraničné investície v SR medzi japonskými podnikateľskými subjektami. V nasledujúcom roku bude potrebné vytvoriť podmienky pre ďalšie rozširovanie zmluvnej základne. Úsilie o obojstranné ukončenie vízovej povinnosti bolo zavŕšené jej zrušením k 22.1.2002. Naďalej budeme pokračovať v úsilí o získanie vhodného kandidáta na post honorárneho konzula, pričom toto úsilie nebudeme koncentrovať len na Osaku, ale aj na ostatné významné hospodárske a kultúrne centrá v Japonsku. Zvláštnu pozornosť si vyžiada prehlbovanie kontaktov po línii parlamentov. Vo vhodnom termíne budeme iniciovať obojstranné návštevy parlamentných delegácií na rôznych úrovniach. Budeme sledovať situáciu okolo udelenia kultúrneho grantu pre “Knižnicu nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči“. Rovnako chceme vytvárať predpoklady pre zorganizovanie medziministerských konzultácií. Dňa 22.1.2002 pri príležitosti otvorenia japonského veľvyslanectva v Bratislave výmenou nôt zanikne vízová povinnosť pre držiteľov všetkých druhov pasov.
V roku 2002 je potrebné zamerať pozornosť na oživenia bilaterálnych vzťahov s Indickou republikou. Javí sa ako vhodné realizovať návštevu prezidenta SR a odloženú návštevu predsedu NR SR v Indii. Dôraz budeme klásť na presadenie slovenskej produkcie na indickom trhu. V tejto súvislosti je nevyhnutné urýchliť prípravu Dohody o podpore a ochrane investícií, Dohody o zabránení dvojitému zdaneniu. Je vhodné preskúmať termínové možnosti návštevy predsedu vlády Indie, ako aj ministra zahraničných vecí Indie v SR a uskutočniť odložené konzultácie medzi MZV SR a MZV Indie na úrovni štátnych tajomníkov. Z ďalších stykových aktivít, o realizácii ktorých je vhodné uvažovať, sú návštevy ministra obrany SR a ministra kultúry SR v Indii. Okrem pokračovania kontaktov medzi ekonomickými rezortmi oboch krajín chceme pokračovať v spolupráci i medzi obchodnými komorami SR a Indie. V kultúrnej oblasti budeme venovať pozornosť propagácii SR napríklad cez filmové umenie alebo príležitostné vydávanie propagačných publikácií o SR.
V štádiu rozpracovania je obchodná a platobná dohoda medzi SR a Bangladéšom, ktorej prípravu je vhodné v priebehu r. 2002 urýchliť. Obdobný prístup je potrebné zaujať i k rozpracovanej obchodnej dohode medzi SR a Srí Lankou. V roku 2002 je potrebné urýchliť otvorenie už schválených honorárnych konzulátov v Dháke (Bangladéš) a Colombe (Srí Lanka). 
SR chce využiť orientáciu a súčasnú intenzifikáciu kontaktov Austrálie s Európou. Ide hlavne o využitie pravidelných a intenzívnych kontaktov Austrálie s EÚ k efektívnemu rozšíreniu i na AK EÚ, vrátane SR. Budeme sa usilovať o udržanie úrovne vzťahov s Novým Zélandom (NZ). S viacerými krajinami Oceánie nemáme nadviazané diplomatické styky, čo chceme v dohľadnej budúcnosti urobiť. Veľký význam to bude mať pre spoluprácu na pôde OSN a osobitne v súvislosti s kandidatúrou SR na miesto nestáleho člena BR OSN. V roku 2002 sa očakáva realizácia návštevy predsedu parlamentu Jonathana Hunta na Slovensku. Priebežne sa sleduje možnosť návštevy ministra zahraničných vecí Austrálie A. Downera v SR. Vzťahy SR s Austráliou a NZ chceme zameriavať na rozvoj obchodných a ekonomických vzťahov a na získavanie priamych i nepriamych investícií do SR. K tomu je potrebné ratifikovať Dohodu o vzájomnej podpore a ochrane investícií medzi SR a Austráliou. Zvláštnu pozornosť budeme venovať monitorovaniu zahranično-politických krokov Austrálie a NZ v OSN a v regionálnych organizáciách, ako aj vo Východnom Timore a v krajinách Oceánie (Fidži, Šalamúnove ostrovy, Papua - N. Guinea), a úsiliu Austrálie a NZ liberalizovať svetový obchod. Aj v nasledujúcom roku bude pokračovať budovanie siete honorárnych konzulátov v Austrálii a počíta sa s obsadením uvoľneného miesta honorárneho konzula v Sydney. 
Vo vnútropolitickom a zahraničnopolitickom vývoji krajín akreditácie ZÚ Bangkok sa v roku 2002 nepredpokladajú zásadnejšie zmeny, ktoré by vyvolali potrebu modifikovať prístup SR k uvedeným štátom. Návrh smerovania zahraničnej politiky SR vo vzťahu k Thajsku, Kambodži, Laosu a Mjanmarsku bude vychádzať z aktualizácie úloh stanovených schválenou koncepciou. Hlavnou úlohou pôsobenia SR voči Thajskému kráľovstvu v nasledujúcom období bude udržiavať vyvážený politický dialóg, usilovať o prehĺbenie existujúcich vzťahov vo všetkých oblastiach spoločného záujmu a v maximálnej miere využiť potenciál ekonomickej spolupráce. V oblasti stykových aktivít je predbežne plánované uskutočnenie návštevy ministra zahraničných vecí Surakiart Sathirathaia v 2. polroku 2002. Termín návštevy podpredsedu thajskej vlády pre ekonomiku je zatiaľ nepotvrdený vzhľadom na štrukturálne zmeny v thajskej vláde. Na jar 2002 je zvažovaná realizácia návštevy splnomocnenca predsedu vlády pre obchod s krajinami Európy a Ameriky Kantathi Suphamongkhona v krajinách V4. Vo vhodnom termíne by sa v r. 2002 mali na príslušnej úrovni v Bangkoku uskutočniť medziministerské konzultácie na základe protokolu o spolupráci MZV. Podľa potrieb budú zvážené kontakty na úrovni rezortných ministrov. V ekonomickej oblasti bude potrebné zintenzívniť podporu priamych kontaktov podnikateľských subjektov s orientáciou na najvýznamnejšie thajské spoločnosti a napomáhať uskutočneniu návštevy thajskej podnikateľskej misie v SR. Zvýšená pozornosť bude venovaná prezentácii slovenskej špeciálnej techniky v regióne. Okrem ukončenia revízie zmluvnej základne v spolupráci s MH a MF je žiadúce podpísať novelizovanú obchodnú dohodu, dohodu o zamedzení dvojitého zdanenia a o ochrane a podpore investícií. Patričná pozornosť bude venovaná rozvoju kultúrnych, školských, vedeckých a zdravotníckych vzťahov. Primeraná pozornosť bude venovaná udržiavaniu základných kontaktov a možnostiam oživenia spolupráce s Kambodžou, Laosom a Mjanmarskom. Prioritnou úlohou ZÚ bude pokročiť a v rámci možností vyriešiť záležitosti majetku SR v Phnompenhe a Rangúne.   
Aktivity ZÚ Jakarta voči krajinám akreditácie - Indonézia, Filipíny, Singapur a Východný Timor (vyhlásenie samostatnosti Východného Timoru sa očakáva v máji 2002 a ZÚ predpokladá v tom istom roku nadviazanie diplomatických vzťahov s V. Timorom a zároveň priakreditáciu veľvyslanca SR z Jakarty) a v oblasti stykovej činnosti budú zamerané predovšetkým na dosiahnutie realizácie vysokých návštev a návštev predstaviteľov ekonomických rezortov. Naďalej budeme presadzovať návštevu prezidentky Indonézskej republiky (IR) M. Sukarnoputri a iniciovať návštevu viceprezidenta Indonézie Hamzah Haza a premiéra Singapuru Goh Chock Tonga do SR. Zo slovenskej strany budeme iniciovať návštevu ministra alebo štátneho tajomníka MH SR do IR, Singapuru a na Filipíny a usilovať sa o zabezpečenie pozvania pre ministra obrany SR na návštevu IR v záujme podpory vývozu špeciálu. V roku 2000 bola zo zdravotných dôvodov odložená návšteva prezidenta SR do Singapuru. Navrhujeme zvážiť realizáciu tejto návštevy v roku 2002, ako aj možnosť návštevy ministra zahraničných vecí SR v IR, ktorá je ťažiskovou krajinou regiónu a jedinou krajinou ASEAN, ktorá má s EÚ mechanizmus priameho politického dialógu. V prípade, že z rôznych dôvodov na slovenskej strane nebude môcť dôjsť k realizácii návštev na vyššej úrovni, ZÚ navrhuje realizovať politické konzultácie na nižšej úrovni MZV SR vrátane rokovaní o možnosti uzatvorenia protokolu o spolupráci medzi MZV SR a MZV IR. V zmluvno-právnej oblasti budeme napomáhať urýchleniu procesu rokovaní za účelom podpisu rozpracovaných dohôd. Úsilie treba koncentrovať najmä na finalizáciu obchodných dohôd s IR a Filipínami, dohody o ochrane investícií a dohody o zabránení dvojitému zdaneniu so Singapurom a pri vhodnej príležitosti zabezpečiť podpis leteckej dohody a vízovej dohody so Singapurom.

2.4.2.   VZŤAHY SO ŠTÁTMI BLÍZKEHO A STREDNÉHO VÝCHODU A SEVERNEJ AFRIKY
V zameraní voči  Egyptskej arabskej republike (EAR) na rok 2002 dominuje úsilie o nájdenie termínu pre návštevu prezidenta SR R. Schustera v EAR ako aj príprava návštevy egyptského ministra ZV Ahmeda Mahera v SR v nadväznosti na zaslanie obnoveného pozvania. Chceme uskutočniť ďalšie kolo medziministerských konzultácií MZV SR a MZV EAR v Káhire. V prípade znovuzvolenia Fathi Souroura na post predsedu Ľudového zhromaždenia obnovíme jeho pozvanie na návštevu SR. Pripravujeme návštevu nového predsedu zahraničného výboru parlamentu a návštevu ministra vysokého školstva a vedeckého výskumu EAR M. Shehaba. Dôraz aktivít ZÚ bude kladený na zorganizovanie bilaterálnych návštev egyptských predstaviteľov v SR, nakoľko doteraz sa ešte neuskutočnila žiadna samostatná egyptská ministerská návšteva. Pokračovať budeme v rozvoji spolupráce v boji proti organizovanému zločinu. Je potrebné sústrediť sa na prezentáciu a účasť slovenských firiem na Káhirskom medzinárodnom veľtrhu, pokračovať v prípravách na podpis dohody o zabránení dvojitého zdanenia a uskutočniť zasadanie zmiešanej slovensko-egyptskej obchodnej komisie v I. polovici 2002 v Bratislave. 
Vo vzťahu k Sudánu sa bude finalizovať revízia zmluvnej základne. V spolupráci s OBEO a HK SR v Chartúme sa usilujeme o vytvorenie predpokladov pre prienik slovenských výrobkov na sudánsky trh a doriešenie pohľadávok v Sudáne. 
V relácii s Jemenom plánujeme ukončiť preregistrovanie budovy v Adene na majetok SR a vykonať následné kroky spojené s výmenou budovy za budovu v Saná, resp. dosiahnuť inú využiteľnosť tohto objektu. Rovnako chceme uskutočniť revíziu zmluvnej základne, participovať na príprave nových zmluvných dokumentov a pripraviť a uskutočniť aspoň jednu ministerskú návštevu Jemenu, resp. jemenského predstaviteľa v SR. Usilujeme sa o obnovenie pozvania pre ministra ZV SR na návštevu Jemenu.
Vo vzťahu k Izraelu je potrebné využiť zintenzívnenie bilaterálnych vzťahov, zdôraznené návštevou podpredsedu vlády a ministra zahraničných vecí Štátu Izrael Š. Peresa v SR, pri realizácii ďalších recipročných návštev na čo najvyššej úrovni. Počas nich chceme zdôrazňovať euroatlantické integračné tendencie SR a využiť tak pri ich presadzovaní aj vplyvnú židovskú lobby v USA a štátoch EÚ. Pri tomto pôsobení je možné rátať s využitím dobrých kontaktov na izraelské médiá a ovplyvňovať v nich aj obraz o vnútropolitickej situácii v SR. K rozšíreniu vzájomnej spolupráce by tak mala v roku 2002 prispieť aj plánovaná návšteva prezidenta Štátu Izrael Moše Katzava v SR a návšteva premiéra SR M. Dzurindu v Izraeli. Mala by sa uskutočniť i návšteva predsedu zahraničného výboru NR SR v Izraeli. V zmysle návrhov izraelského veľvyslanca v SR D. Granita možno predpokladať aj užšiu pracovnú spoluprácu medzi jednotlivými odbormi oboch MZV. Osobitnú pozornosť treba venovať obchodno-ekonomickej diplomacii s dôrazom na vyrovnanie obchodnej bilancie, v ktorej má dosiaľ SR výrazné mínusové saldo. V neposlednom rade sa treba zamerať aj na využitie spolupráce v oblasti kultúry, pričom možno rátať nielen s využitím krajanských združení ale aj štyroch HK SR v krajine. Vo vzťahoch s SR s Palestínskou autonómnou správou je potrebné rozvíjať politický dialóg na najvyššej úrovni a zapájať predovšetkým ekonomické kruhy do vzájomnej slovensko – palestínskej spolupráce. Ďalšiemu rozvoju vzájomných hospodárskych kontaktov by prospelo členstvo SR v tzv. Výbore donorov (Donors Committee). S ekonomickým aspektom úzko súvisí politický aspekt, t.j. zváženie možnosti SR otvoriť svoj úrad na území Palestínskej samosprávy v Ramalláhu, formou tzv. “representative office“ (podobne ako MR a ČR).
Vo vzťahu k Iraku plánujeme uskutočniť návštevu námestníka ministra ZV Iraku v SR v 1. polovici 2002, realizovať v 1. štvrťroku návštevu irackého ministra priemyslu v Bratislave a napomáhať vzájomným kontaktom firiem v rámci programu “Ropa za potraviny“. 
Pokiaľ ide o vzťahy s Iránom, bude potrebné využiť potenciál, ktorý vyplynie z návštevy iránskeho ministra ZV v SR v prvej polovici roka 2002 a to hlavne v oživení obchodno-hospodárskych vzťahov. Pravidelné konzultácie by mali pokračovať návštevou štátneho tajomníka J. Chleba v Iráne v roku 2002. V kontexte udalostí z 11.9.2001 a významnej úlohe Iránu v otázke nastolenia stability v regióne musíme upevniť politické kontakty. 
Ohľadne vzťahov s Pakistanom navrhujeme udeliť agrément až po vyriešení otázky odovzdania poverovacích listín veľvyslanca SR v Pakistane so sídlom v Teheráne. Sústrediť sa treba na oživenie obchodných vzťahov v spolupráci s HK SR v Karáčí. Bude potrebné aktívne pristúpiť k začatiu politického dialógu s Pakistanom. 
Vzťahom s Afganistanom bude potrebné venovať pozornosť v súvislosti s vývojom v krajine. V prípade nastolenia demokratického režimu a jeho potenciálnej stability plánujeme doriešiť otázku majetku SR v Kábule. 
Vo vzťahu ku krajinám Zálivu (Kuvajt, Spojené arabské emiráty, Saudská Arábia, Katar, Bahrajn a Omán) ostáva vyriešiť otázku rozšírenia zastúpenia SR. Vzhľadom na strategickosť regiónu je pre rozvoj obchodných vzťahov potrebné vyvinúť viac aktivít voči jednotlivým krajinám Zálivu a zvážiť zriadenie OBEO pri jedinom existujúcom ZÚ Abi Dhabí. Vyriešiť treba otázku priakreditácie Ománu (pre SR možné z Kuvajtu alebo Káhiry), nakoľko Omán neakceptuje akreditáciu zo Spojených arabských emirátov. Musíme vytypovať kandidáta na zriadenie HK SR v Maskate. Pokiaľ ide o Kuvajt, podľa finančných možností treba zriadiť ZÚ SR v Kuvajte alebo dočasný KÚ Kuvajt s tým, že v r. 2003 bude zriadený efektívny ZÚ SR v Kuvajte. Na 1. štvrťrok je naplánovaná recipročná návšteva štátneho ministra ZV Kuvajtu v SR. Taktiež sa v r. 2002 má konať odložená recipročná návšteva delegácie kuvajtského parlamentu a skupiny slovensko - kuvajtského priateľstva v SR. Zabezpečiť treba návštevu podpredsedu vlády SR I. Mikloša v Spojených arabských emirátoch pri príležitosti konania “Abu Dhabi World Economic Summit“ v marci 2002. Ohľadne Saudskej Arábie slovenská strana navrhla realizáciu pracovnej návštevy štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba v Rijáde v prvom štvrťroku 2002. Treba doriešiť odovzdanie poverovacích listín veľvyslanca SR v Saudskej Arábii so sídlom v Abu Dhabi. Tú istú otázku treba doriešiť aj s Katarom. S Bahrajnom chceme iniciovať kontakty v politickej a obchodnej sfére. 
Vo vzťahu k Sýrii a Libanonu vyvinieme úsilie o realizáciu recipročných návštev v SR na čo najvyššej úrovni. Plánujeme uskutočniť návštevu syna libanonského premiéra na prehĺbenie obchodných stykov, realizovať medziministerské konzultácie a návštevu štátneho tajomníka J. Chleba v Sýrii. Na riešenie čaká otázku dlhu so Sýriou. Pokiaľ ide o Jordánsko, slovenská strana plánuje uskutočniť konzultácie štátneho tajomníka J. Chleba v 1. štvrťroku v Ammáne. Pri tej príležitosti bude otvorený HK SR v Ammáne. Na podpis sa pripravuje medzivládna obchodná dohoda.

2.4.3.   VZŤAHY SO ŠTÁTMI SUBSAHARSKEJ AFRIKY
Aktivity budú zamerané na všestranný rozvoj vzťahov s krajinami pôsobnosti s dôrazom na oblasť hospodárskej spolupráce, politický dialóg a posilnenú spoluprácu na pôde medzinárodných organizácií a dobudovanie dvojstrannej zmluvnej základne. Usilovať sa budeme o znovuotvorenie ZÚ Juhoafrickej republiky (JAR) v Bratislave. Zásadný obrat by mohlo priniesť politické rozhodnutie na najvyššej úrovni v súvislosti s realizáciou plánovanej oficiálnej návštevy viceprezidenta JAR v SR. Vo vzťahu k JAR a krajinám pôsobnosti ZÚ Pretória budeme presadzovať realizáciu nasledujúcich dvojstranných návštev a prijatí: odloženú návštevu viceprezidenta JAR J. Zumu (so sprievodom ekonomických ministrov, ministra obrany a podnikateľskej delegácie) v SR, návštevu predsedu zahraničného výboru NZ JAR E. Ebrahima v SR, ktorá bude prípravou oficiálnej návštevy predsedníčky juhoafrického parlamentu F. Ginwalovej v SR, návštevu štátneho tajomníka MZV SR J. Chleba v JAR (bilaterálne konzultácie), oficiálnu návštevu ministra hospodárstva SR, resp. štátneho tajomníka MH SR v JAR (finalizácia obchodnej dohody), a odloženú návštevu namíbijského ministra ZV T. Bena Guribaba v SR. Budeme zabezpečovať účasť SR na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johanesburgu (september 2002). Vo vzťahu k Namíbii, Botswane a Mauríciu budeme iniciovať rokovania o uzavretí základných ekonomických dohôd, zabezpečovať účasť slovenských podnikov na medzinárodnom leteckom a zbrojárskom veľtrhu “Africa Aerospace and Defence 2002“ v Pretórii a aktívne získavať kandidátov na posty HK SR v krajinách pôsobnosti.
V krajinách pôsobnosti ZÚ Nairobi sa budeme zameriavať na aktívny prístup k najvýznamnejším krajinám východnej Afriky, najmä v hospodársko-ekonomickej oblasti, s dôrazom na intenzívne presadzovanie slovenského exportu, vrátane konkrétnych ekonomických projektov, prerokovaných počas podnikateľských misií v SR. Budeme sledovať plnenie záverov oficiálnej návštevy viceprezidenta Kene v SR. V politickej oblasti budeme získavať podporu pre kandidatúru SR do BR OSN na roky 2006-2007 a  pre plné členstvo SR v Medzinárodnej organizácii frankofónie. Zvážiť treba otázku zastúpenia  SR v Etiópii, resp. zriadenie HK a vytypovať kandidátov na honorárnych konzulov SR v Tanzánii a Ugande. Zintenzívniť hodláme spoluprácu v oblasti školstva a podporu priamych kontaktov medzi univerzitami a vedeckými inštitúciami, vrátane efektívneho využívania štipendií poskytovaných vládou SR. V roku 2002 chceme zabezpečiť realizáciu nasledovných stykových aktivít: návštevu ministra zahraničných vecí Kene a Etiópie v SR, návštevu ministra obrany SR alebo náčelníka GŠ ASR v Keni, návštevu prezidenta SR na Seychelách, recipročnú návštevu ministra ZV SR na Seychelách, návštevu ministra obrany SR v Ugande a návštevu veliteľa vzdušných síl Rwandy v SR.
	V podmienkach súčasných zložitých pohybov v celom regióne západnej Afriky, ktoré patria do pôsobnosti ZÚ Lagos, je veľmi problematické uplatňovať úspešnú spoluprácu vo väčšine oblastí. Je to všeobecný problém a zápasia s ním  všetky krajiny, veľmoci nevynímajúc. Slovensko nie je v situácii, aby mohlo poskytovať finančnú pomoc, vyvážať veľké investičné celky, či miliónovými sumami uplácať rezortných manažérov na získanie vládnych objednávok. Prítomnosť SR by mala nadväzovať na široké spektrum spolupráce z čias bývalého Česko-Slovenska. V oblasti politickej, ako východiskovej základne rozvoja vzťahov, sa bude potrebné usilovať o širšiu výmenu návštev na vysokej štátnej úrovni. V roku 2002 sa plánujú nasledovné stykové aktivity: návšteva prezidenta Nigérie v SR a návšteva nigérijského ministra zahraničných vecí v SR, návšteva beninského ministra zahraničných vecí v SR, návšteva ministra zahraničných vecí Toga v SR a návšteva ministra zahraničných vecí Senegalu v SR. Z finančných dôvodov bude v roku 2002 pozastavená činnosť OBEO na ZÚ Lagos.
Vo svojich aktivitách voči najvýznamnejším krajinám západnej Afriky sa budeme zameriavať na nadviazanie diplomatických stykov s krajinami, s ktorými doposiaľ oficiálne  styky neboli uzatvorené a sú pre SR zaujímavé z hľadiska politickej stability a perspektívnych možností ekonomickej spolupráce. Ide o Pobrežie slonoviny, Niger, Svätý Tomáš a Princov Ostrov. Intenzívne budeme presadzovať slovenský export, konkrétne ekonomické projekty, zvyšovať objem obchodnej výmeny s krajinami západoafrického regiónu a potrebujeme vytypovať nových honorárnych konzulov v Kamerune a na Pobreží Slonoviny.
	V krajinách pôsobnosti ZÚ Harare chceme v nasledujúcom období zvýšiť intenzitu bilaterálnych návštev na vysokej úrovni a zamerať sa na zvýšenie objemu obchodnej výmeny. Plánuje sa návšteva ministra zahraničných vecí SR v Zimbabwe, Angole a Mozambiku, ministra obrany v Angole a Zimbabwe, náčelníka GŠ Zimbabwe v SR a ministra zdravotníctva SR v Zimbabwe. V Angole, Konžskej demokratickej republike a na Madagaskare plánujeme otvoriť HK a uskutočniť misiu zástupcov podnikateľských kruhov zo SR do Zimbabwe, Angoly a Mozambiku.

2.4.4.   VZŤAHY SO ŠTÁTMI LATINSKEJ AMERIKY
Vo vzťahu k Brazílii je potrebné využiť potenciál vytvorený návštevou prezidenta SR v krajine dôsledným sledovaním a ďalším rozvíjaním dohodnutých projektov a námetov plne využívajúc rozsah nadviazaných kontaktov. V tomto smere vyvinieme úsilie na realizáciu recipročných návštev predstaviteľov Brazílie v SR na čo najvyššej úrovni. K rozšíreniu vzájomnej spolupráce by mala rovnako prispieť aj plánovaná návšteva predsedu NR SR v Brazílii v roku 2002. V zmysle uzatvoreného protokolu o spolupráci medzi MZV SR a MZV Brazílie by sa v priebehu roka 2002 mali uskutočniť medziministerské konzultácie. Budeme sa usilovať o zavŕšenie revízie zmluvnej základne. Osobitnú pozornosť treba venovať obchodno-ekonomickej dimenzii, s dôrazom na využitie námetov prezentovaných počas návštevy prezidenta SR v jednotlivých brazílskych regiónoch. 
	V Ekvádore treba dokončiť proces zriadenia a otvorenia HK SR, so Surinamom ukončiť proces nadviazania diplomatických vzťahov a s Guyanou udržiavať dvojstranné vzťahy aspoň na minimálnej úrovni. So všetkými uvedenými krajinami chceme presadzovať najmä obchodno-ekonomickú spoluprácu. 
Vo vzťahu k Čile sa bude osobitný dôraz klásť na obchodno-ekonomické vzťahy. Plánuje sa oficiálna návšteva predsedu NR SR. Budeme reagovať na signály mobilizácie spolupráce v oblasti kultúry, poľnohospodárstva a ochrany životného prostredia..
	Aj vzťahom s Argentínou budú dominovať obchodno-ekonomické vzťahy. K rozšíreniu vzájomnej spolupráce by mala rovnako prispieť aj plánovaná návšteva prezidenta Argentíny v SR a predsedu NR SR v Argentíne. Aktívne budeme pôsobiť na argentínsku podnikateľskú komunitu s cieľom zvyšovania informovanosti o investično-obchodnej atraktivite SR. Ďalej chceme iniciovať organizáciu recipročnej argentínskej podnikateľskej misie v SR, pokračovať v rozvoji zmluvno-právnej základne, napomáhať činnosti krajanských spolkov a využívať pomoc krajanov pri prenikaní do politických, hospodárskych a kultúrnych kruhov.
V Uruguaji plánujeme dokončiť proces zriadenia a otvorenia HK SR. Ďalej sa budeme usilovať o prienik na miestny trh, využívajúc štatút Montevidea ako centrály hospodárskeho a finančného zoskupenia Mercosur a o pripravenie dohôd o obchodno-ekonomickej spolupráci, o zrušení vízovej povinnosti a o kooperácii vo veterinárnej oblasti na podpis. 
	Vo vzťahu k Paraguaju budeme podporovať hospodársku spoluprácu s dôrazom na realizáciu slovenskej produkcie na miestnom trhu. Je potrebné podporiť tvorbu zmluvnej základne, prioritne k uzatvoreniu dohody o spolupráci v obchodno-ekonomickej oblasti, a aktívne pôsobiť na paraguajské štátne orgány ohľadom včasnej priakreditácie paraguajského veľvyslanca v SR, ako aj otvorenia HK v Bratislave.
	Rozvoj vzťahov s Mexikom v roku 2002 bude tvoriť organickú súčasť zahraničnej politiky SR. Bude sa vyvíjať úsilie o rozvíjanie vyváženého a cieleného politického dialógu na relevantných úrovniach s cieľom jeho vecného naplnenia zodpovedajúceho záujmom SR a postaveniu Mexika v štruktúre medzinárodných vzťahov. Cestou politického dialógu  a ďalšieho formovania zmluvno-právnej základne v súlade so zahraničnopolitickými a ekonomickými záujmami chceme stimulovať rozvoj obchodno-ekonomickej a kultúrnej spolupráce. V prvom rade treba finalizovať a čo najskôr podpísať obchodnú dohodu, veterinárnu dohodu, fytosanitárnu dohodu a kultúrnu dohodu. Budeme pružne konať v dojednávaní bezvízovej dohody a pristúpime k rokovaniam o dohodách na podporu a ochranu investícii a proti dvojitému zdaneniu. V oblasti stykových aktivít pripravujeme návštevu prezidenta SR, pracovnú návštevu ministra zahraničných vecí Mexika v SR, pracovnú návštevu štátneho tajomníka MZV SR v Mexiku, návštevu predsedu NR SR, ako aj návštevu ministra hospodárstva SR a ministra pôdohospodárstva SR v Mexiku. Prípadnú účasť ministerky financií SR na konferencii o financovaní rozvoja v Monterrey bude vhodné využiť na bilaterálne rokovania s mexickým partnerom, resp. partnermi z ďalších štátov pôsobnosti ZÚ Mexiko, ktorými sú Belize, Guatemala, Salvador, Nikaragua, Kostarika, Panama, Kolumbia a Venezuela.
Prioritou vo vzťahoch s Kubou zostáva obchodno-ekonomická spolupráca, kde je potrebné zotrvávať v podpore najúspešnejšie sa rozvíjajúcej spolupráce v oblasti modernizácie energetického priemyslu na Kube. V tejto súvislosti budeme sledovať plnenie pozvania ministra hospodárstva SR pre ministra základného priemyslu Kuby do SR, ako i plnenie záverov protokolu IV. zasadnutia zmiešanej komisie a podporovať ďalšie projekty ekonomickej spolupráce slovenských firiem na Kube a v Karibskej oblasti. Vo svetle priaznivo sa rozvíjajúcej širokospektrálnej spolupráce EÚ a Kuby budeme podporovať politický dialóg medzi SR a Kubou. Za týmto účelom budeme monitorovať formovanie a prípadné modifikácie spoločnej pozície EÚ, ako aj postoje jednotlivých krajín EÚ v oblasti ľudských práv. V rámci stykovej činnosti sa plánuje s oficiálnou návštevou predsedu NR SR na Kube, ako aj s oficiálnou návštevou ministra zahraničných vecí Kuby v SR. V zmluvnej oblasti treba dokončiť proces revízie zmluvnej základne a vytvoriť priestor pre spoluprácu medzi MŠ SR a MVŠ Kuby. Prvým predpokladom rozvoja spolupráce  a aktívnejšieho spracovávania relácie s krajinami Karibskej oblasti je priakreditácia veľvyslanca SR so sídlom v Havane aj v ďalších krajinách, s ktorými máme diplomatické styky a nadviazanie diplomatických stykov s krajinami, s ktorými ich ešte nemáme. Súčasne s priakreditáciou treba začať s budovaním siete HK SR v oblasti.

3.  medzinárodnoprávna a konzulárna oblasť

	V roku 2002 bude naďalej potrebné vytvárať zmluvné predpoklady na realizáciu zahraničnej politiky Slovenskej republiky a zabezpečovať účasť SR na normotvorných aktivitách OSN a odborných organizácií systému OSN. Predovšetkým ide o aktivity OSN v oblasti boja proti terorizmu a organizovanému zločinu, ale pozornosť bude venovaná aj iným otázkam medzinárodného práva verejného (napr. jurisdikčná imunita štátov a ich majetku).
 	Medzinárodno-právny odbor MZV SR sa bude naďalej zúčastňovať na práci Prípravnej komisie Medzinárodného trestného súdu a bude koordinovať proces prípravy ratifikácie Rímskeho štatútu MTS, s cieľom ukončiť tento proces v najskoršom možnom termíne v súlade s uskutočnením potrebných legislatívnych zmien v trestnoprávnom systéme SR. Začiatkom roka 2002 bude Rímsky štatút MTS predložený na vyslovenie súhlasu Národnej rade SR tak, aby SR mohla ratifikačnú listinu v súlade so svojim záväzkom uložiť v priebehu 1. polroka 2002.
	V oblasti boja proti terorizmu bude MZV SR spolupracovať na činnosti Ad hoc Výboru pre otázky medzinárodného terorizmu s cieľom pokračovať na príprave Všeobecného dohovoru o medzinárodnom terorizme, vyriešiť zostávajúce otázky týkajúce sa návrhu medzinárodného dohovoru o potláčaní činov jadrového terorizmu a zachovať vo svojom programe i otázku zvolania medzinárodnej konferencie k otázkam medzinárodného terorizmu.
	V roku 2002 bude naďalej pokračovať druhá fáza revízie zmluvnej základne s cieľom potvrdiť stav zmluvnej základne s jednotlivými štátmi po sukcesii Slovenskej republiky do zmlúv bývalej ČSFR, a to podľa aktuálnych priorít zahraničnej politiky.
V rámci implementácie rozsudku Medzinárodného súdneho dvora v spore o Sústavu vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros bude SR v roku 2002 pokračovať v negociačnom procese s maďarskou stranou na úrovni pracovných skupín i vládnych delegácií a bude sa usilovať o prípravu dohody s maďarskou stranou v súlade s rozsudkom MSD, s cieľom dosiahnuť naplnenie obsahu Zmluvy o výstavbe a prevádzke SVD Gabčíkovo/Nagymaros z roku 1977.
		V konzulárnej oblasti sa bude v roku 2002 pokračovať v harmonizácii právnych noriem SR s legislatívou EÚ. V úzkej spolupráci so zainteresovanými útvarmi MZV SR a s MV SR sa bude pokračovať v realizácii všetkých podmienok potrebných na uzatvorenie kapitoly 24 prístupového procesu (bezpečnosť a spravodlivosť). V zmysle záväzkov SR vyplývajúcich z prístupového procesu, ako aj zo záverov twiningových programov, hodlá MZV SR napojiť v priebehu roka r. 2002 čo možno najväčší počet ZÚ na on-line systém vydávania víz a pokračovať v procese zosúladenia vízovej praxe SR s praxou EÚ. Do záverečného štádia je potrebné doviesť negociácie týkajúce sa bezvízových dohôd s vyššie spomínanými štátmi a pokračovať v príprave readmisných dohôd s Beneluxom, Nórskom, Maďarskom a Rakúskom, rovnako ako i pokračovať v budovaní a skvalitňovaní siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnymi konzulárnymi úradníkmi v zmysle koncepcie budovania honorárnych konzulátov platnej na r. 1998-2002 so zvláštnym zreteľom na štáty, v ktorých SR nemá efektívne diplomatické misie. Dôležité bude aj pokračovanie v spolupráci konzulárnych služieb štátov V4 na úrovni riaditeľov konzulárnych odborov a vedúcich konzulárnych oddelení ZÚ SR a vytvorenie účinných mechanizmov na efektívnu spoluprácu a koordináciu činnosti konzulárnej služby v rámci V4.
4. ĽUDSKÉ PRÁVA A PRÁVA OSÔB PATRIACICH K NÁRODNOSTNÝM MENŠINÁM, KRAJANIA A KULTÚRNE STYKY

Slovenská republika, rovnako ako v predchádzajúcich rokoch, bude aj v roku 2002 v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR vychádzať pri tvorbe a realizácii cieľov zahraničnej politiky v oblasti ľudských práv a individuálnych práv osôb patriacich k národnostným menšinám z cieľov zachovania existujúcej vysokej úrovne reálneho zabezpečovania týchto práv, a to v súvislosti s plnením úloh potrebných pre vstup do EÚ, ďalej s prihliadnutím na oblasť regionálnej spolupráce, bilaterálnych vzťahov a multilaterálnej spolupráce. Z tohto hľadiska sú pre Slovenskú republiku určujúce medzinárodné zmluvy a iné právne či politické dokumenty obsahujúce garancie ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám, ktorých je SR zmluvnou stranou.
V oblasti prípravy na vstup do EÚ sa bude Slovenská republika usilovať vo svojej zahraničnej politike najmä o prezentáciu dosiahnutých výsledkov národnostnej politiky pri zlepšovaní postavenia rómskej národnostnej menšiny na Slovensku. Zároveň sa bude snažiť o postupnú elimináciu zavádzania vízovej povinnosti voči občanom SR zo strany niektorých krajín Európy v dôsledku hromadnej emigrácie  Rómov zo SR.
	V oblasti bilaterálnych vzťahov sa pozornosť bude sústreďovať na plnenie dvojstranných medzištátnych zmlúv. Pokiaľ ide o otázky práv osôb patriacich k národnostným menšinám, činnosť zmiešanej medzivládnej slovensko-maďarskej komisie je potrebné vhodnými formami prezentovať v zahraničí. Pritom odporúčame dbať na rešpektovanie bilaterálneho charakteru tejto komisie a dôrazne upozorňovať na neprípustnosť prenášania bilaterálnych menšinových otázok na pôdu multilaterálnych medzinárodných organizácií, pokiaľ to nie je v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou.
Problémy vzniknuté v súvislosti so Zákonom o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách a jeho aplikáciou sa  SR snaží riešiť primárne na bilaterálnej úrovni s Maďarskom a následne, v nevyhnutných prípadoch, aj na multilaterálnych fórach, keďže tento zákon porušuje niektoré princípy medzinárodného práva. Náš postup a pozícia v súvislosti s týmto zákonom je správny, čo potvrdzujú aj stanoviská Benátskej komisie, Vysokého komisára pre národnostné menšiny OBSE a Európskej komisie, ako aj poznatky  získané  zo stretnutí s predstaviteľmi dotknutých krajín. MZV SR bude i naďalej v rámci svojho mandátu pokračovať v konzultáciách s MR s cieľom dosiahnuť aby bol zákon zosúladený s medzinárodným právom a závermi Benátskej komisie.
 Na pôde medzinárodných organizácií, ako je OSN, OBSE a RE, sa SR okrem pravidelnej účasti na práci príslušných ľudskoprávnych orgánov týchto organizácií bude aktívne zapájať do prípadných procesov tvorby legislatívy v oblasti ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám.
V oblasti plnenia implementačnej povinnosti SR v roku 2002 vypracuje Štvrtú periodickú správu SR k Medzinárodnému dohovoru o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie (CERD) a predloží ju na rokovanie Výboru OSN na odstránenie rasovej diskriminácie, podobne ako i Tretiu periodickú správu SR k Dohovoru proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu (CAT).  
V súvislosti s tým, že od 1. 1. 2002  nadobudne pre SR platnosť Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov, má SR povinnosť predložiť generálnemu tajomníkovi RE do konca roka 2002 správu o implementácii Európskej charty v SR.
Slovensko predloží Úradu vysokej komisárky  spracovaný základný dokument o krajine tzv. Core Document, z ktorého informácií vychádzajú experti ľudsko-právnych výborov pri posudzovaní periodických implementačných správ SR k medzinárodným ľudsko-právnym dohovorom. Počas 29. zasadnutia Výboru OSN pre hospodárske, kultúrne a sociálne práva v novembri 2002 v Ženeve bude Slovensko obhajovať Východiskovú správu k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach. Obdobne ako v predchádzajúcich rokoch budú pracovníci MZV SR participovať na rokovaniach všetkých pravidelných i mimoriadnych medzinárodných podujatí k otázkam ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám. MZV SR bude naďalej podporovať prácu zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín.
V súvislosti s prácou úradu Vysokého komisára pre národnostné menšiny OBSE a najmä Kontaktného miesta pre Rómov/Sintiov ODIHR/OBSE, podporí Slovenská republika hľadanie spoločných riešení problémov osôb patriacich k rómskej menšine a aktívnejšiu úlohu tohto pracoviska v rámci medzinárodnej spolupráce. Na medzinárodných fórach bude SR podporovať ideu riešenia rómskej problematiky ako spoločnej európskej otázky so zdôraznením individuálnej zodpovednosti vlád za aktivity vykonané na národnej úrovni. 
MZV SR bude aj naďalej úzko spolupracovať s Vysokou komisárkou OSN pre ľudské práva, s Vysokým komisárom OBSE pre národnostné menšiny a príslušnými kontrolnými a monitorovacími orgánmi medzinárodných organizácií vo všetkých oblastiach súvisiacich s ľudskými právami a s právami a postavením osôb patriacich k národnostným menšinám v SR. Na základe analýzy príslušných rezortov MZV SR podporí dotvorenie vnútornej legislatívy SR tak, aby v plnom rozsahu premietala medzinárodné záväzky štátu v oblasti ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám. Pre úspešné zabezpečenie cieľov zahraničnej politiky v roku 2002 bude MZV SR i naďalej zabezpečovať pozitívnu prezentáciu výsledkov politiky v oblasti ľudských práv a národnostnej politiky Slovenskej republiky v zahraničí. Zároveň bude pokračovať v aktívnej účasti expertov na príprave a tvorbe medzinárodných dokumentov v uvedenej oblasti.
Prehlbovanie spolupráce v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva napomáha nielen zvyšovaniu kvality a komfortu kontaktov a aktivít občanov SR a ich zahraničných partnerov,  ale v segmente predstavovania kultúry a života SR a zvyšovania informovanosti o všetkých oblastiach života slovenskej spoločnosti je aj účinným nástrojom podpory krokov SR v rámci predvstupového procesu do integračných zoskupení. Hlavným cieľom bude zintenzívnenie kultúrneho prieniku v krajinách EÚ, rozvoj a skvalitňovanie spolupráce v rámci stredoeurópskeho regiónu, predovšetkým s krajinami V4, ako aj sledovanie vzťahov s ďalšími krajinami sveta v tejto oblasti, čo by sa malo odraziť aj v posilnení tejto dimenzie práce  ZÚ SR.
	V tejto oblasti sú rozpracované medzivládne dohody s Mexikom, Portugalskom, Indonéziou, Saudskou Arábiou a medzivládny program výmen s Indiou. Na podpis v r. 2002 je pripravená medzivládna dohoda s Maďarskom a dohoda o udelení kultúrneho grantu japonskej vlády, medzivládny program výmen na roky 2001 - 2004 s Izraelom a medzivládny program spolupráce na r. 2001 - 2005 s Talianskom.
V oblasti prezentácie kultúry a umenia v rámci jednotlivých ZÚ SR bude MZV SR v roku 2002 pokračovať v spolupráci s MK SR a MŠ SR a ďalšími rezortami a inštitúciami pri príprave jednotlivých podujatí. Pozornosť budeme venovať najmä spoločným podujatiam  v rámci krajín V4, a taktiež aj možnosti využitia  potenciálu  Stredoeurópskej kultúrnej platformy ( V4 , Rakúsko, Slovinsko) pre napĺňanie priorít slovenskej zahraničnej politiky. 
K najvýznamnejším podujatiam v tejto oblasti, na príprave ktorých sa podieľa MZV SR, môžeme zaradiť prezentáciu kultúry a umenia SR ako asociovanej krajiny EÚ pri príležitosti predsedníctva Dánska v EÚ v 2. polroku 2002, prezentáciu bavorskej kultúry v SR v máji 2002, Týždeň slovenskej kultúry v Spojených arabských emirátoch a putovnú výstavu “Art Film a Trenčianske Teplice - 10 rokov spolupráce“. 
Významnou súčasťou aktivít MZV SR v danej oblasti bude koordinovanie prípravy plánovaných zmluvno-právnych dokumentov v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva. 
Na základe uznesenia vlády SR č. 591 zo dňa 27.6.2001 bude MZV SR naďalej zabezpečovať notifikáciu štipendií vlády SR na akademický rok 2002/2003 v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom. Vláda SR udelí v nasledujúcom roku 90 štipendií (62 na magisterské štúdium, 28 na doktorandské štúdium) študentom z rozvojových krajín a 70 štipendií krajanom (50 MŠ, 20 DŠ).
	Aj po transformácii vzťahov SR ku krajanom v súvislosti so zriadením Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov pri Úrade vlády SR od 1.1.2002 bude MZV SR naďalej venovať pozornosť krajanskej problematike aj vo svetle prípravy novelizácie Zákona č. 70/1997 Z.z. o zahraničných Slovákoch, skúseností s jeho doterajšou aplikáciou, vývojom v tejto oblasti v zahraničí a najmä úsilím SR v rámci integračného procesu do európskych štruktúr.
Hlavnou úlohou týkajúcou sa slovenských inštitútov (SI) v roku 2002 bude aktualizovať koncepciu rozvoja siete SI, a to v súvislosti s celkovou koncepciou prezentácie kultúrnych hodnôt v zahraničí, potrebou intenzívnej propagácie Slovenska v jednote jeho reálií v predvstupovom období do európskych štruktúr a aj v súvislosti s novými trendami budovania sietí zahraničných inštitútov porovnateľných krajín. Mienime zintenzívniť informačnú dimenziu SI v zmysle vybavenia SI ako miesta prvého kontaktu. V súvislosti s metodickým riadením kultúrneho pôsobenia SI prostredníctvom MK SR bude nevyhnutné zaktivizovať a skonkretizovať spoluprácu s týmto rezortom pri zabezpečovaní kvalitnej kultúrno-umeleckej prezentácie v slovenských inštitútoch v zahraničí a zachovaní jednotného riadenia SI v rámci slovenskej zahraničnej politiky. Dôležité bude zvýraznenie úzkej súčinnosti SI so ZÚ a v tomto zmysle aj ich ďalšie personálne a materiálno-technické dobudovanie.

5. INFORMAČNÁ ČINNOSŤ A PREZENTÁCIA ZAHRANIČNOPOLITICKÝCH AKTIVÍT SLOVENSKEJ REPUBLIKY V ZAHRANIČÍ

Prezentácia činnosti rezortu i aktivít Slovenskej republiky bude súvisieť s prioritnými úlohami vstupu Slovenska medzi riadnych členov Európskej únie a NATO. Dôraz bude MZV SR klásť na systematickú propagáciu predpokladov a ďalších krokov Slovenskej republiky v zahraničnopolitickej, hospodárskej, ekonomickej a kultúrnej oblasti v zahraničných i domácich médiách.
	V súvislosti s platným zákonom o informáciách bude tlačový odbor v spolupráci s odbormi rezortu denne zabezpečovať prístupné informácie pre verejnosť. 

6.  BUDOVANIE DIPLOMATICKEJ SLUŽBY A PERSONÁLNA POLITIKA

Priority zahraničnej politiky SR v najbližších rokoch, ktorými sú vstup do NATO a do EÚ, tvoria základnú orientáciu pre budovanie diplomatickej služby a personálnu politiku v roku 2002. V kľúčovom období integračných procesov v roku 2002 i v nasledujúcich rokoch sa počíta s určitým nárastom počtu zamestnancov v zahraničnej službe, ktorý bude zodpovedať historickej vážnosti pred ňou stojacich úloh. V prvom rade sa počíta s personálnym posilnením zastupiteľských úradov v Bruseli, Ríme, Madride, Paríži o ďalších diplomatov - odborníkov na problematiku európskej integrácie, bezpečnostnej politiky, agendy OECD a pod.. V budúcom roku sa predpokladá zriadenie GK v Krakove.
Naďalej bude pokračovať proces zvyšovania odbornej pripravenosti zamestnancov ústredia Ministerstva zahraničných vecí SR, ako aj zastupiteľských úradov SR v zahraničí.