Vyhodnotenie pripomienkového konania 1					
						
Spôsob pripomienkového konania: bežný/zjednodušený/skrátený postup - dôvod:					
						
	Zoznam oslovených subjektov:	všetky povinne pripomienkujúce subjekty				
	Počet oslovených subjektov:	16				
	Zaslali do stanoveného termínu:	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, Ministerstvo financií, Ministerstvo kultúry, Ministerstvo obrany, Ministerstvo pre správu a privatizáciu nár. majetku, Ministerstvo školstva, Ministerstvo zdravotníctva, Ministerstvo výstavby a reg. rozvoja, Ministerstvo spravodlivosti, Ministerstvo práce,  soc. vecí a rodiny, Ministerstvo pôdohospodárstva, Ministerstvo životného prostredia, Úrad vlády (Sekcia kontroly, Odbor vládnej agendy)				
	Zaslali po termíne:	Ministerstvo vnútra				
	Vôbec nezaslali:	Podpredseda vlády pre európsku integráciu, ľudské  práva a menšiny, Ministerstvo hospodárstva				
	Subjekty, ktoré nemali pripomienky:	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, Ministerstvo vnútra, Ministerstvo financií, Ministerstvo kultúry, Ministerstvo pre správu a privatizáciu nár. majetku,  Ministerstvo zdravotníctva, Ministerstvo výstavby a reg. rozvoja, Ministerstvo životného prostredia				
	Počet vznesených pripomienok:	30				
	Počet akceptovaných:	18 (2 čiastočne)				
	Počet neakceptovaných, z toho počet zásadných - ktoré subjekty	9 			Predkladateľ materiálu oslovil  MS SR  s cieľom  diskusie k zásadnej pripomienke, ktorú rezort spravodlivosti vzniesol.  	
	Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom):					
	Počet odstránených pripomienok:	18 (2 čiastočne)				
	Počet neodstránených pripomienok:	9				
Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	Poznámka	
ÚV SR Sekcia kontroly	V časti B. návrhu uznesenia doplniť termín splnenia úloh.	O	A	Časť B. návrhu uznesenia bola doplnená .		
ÚV SR Odbor vládnej agendy	Pripomienky technického a jazykového charakteru.	O	A	Všetky pripomienky boli zapracované do textu.		
Ministerstvo školstva	Z hľadiska národno-štátnych záujmov SR by bolo potrebné, aby súčasťou Ústavnej zmluvy EÚ bolo ustanovenie o plnej právomoci členských štátov v rozhodovaní o otázkach z oblasti etiky a kultúry.  MŠ navrhlo zaradiť tento bod do Pozície SR.   	O	A	Uvedený bod bol zapracovaný do časti Návrh pozície SR - 8) Deľba kompetencií. 		
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny	Zapracovať do predloženého materiálu, že Slovenská republika je za zachovanie práva veta členských krajín Európskej únie v oblasti daňovej politiky. 	Z	A	Uvedený bod bol zapracovaný do časti Návrh pozície SR - 8) Deľba kompetencií.		
	V oblasti sociálnej politiky dopracovať pozíciu Slovenskej republiky v tom zmysle, že SR nesúhlasí s ďalšou harmonizáciou a zjednocovaním sociálnej politiky v rámci členských krajín Európskej únie.	Z	A	Uvedený bod bol zapracovaný do časti Návrh pozície SR - 8) Deľba kompetencií.		
Ministerstvo pôdohospodár - stva	V časti Východiská pozície SR – bod 2  Solidarita spresniť formuláciu záveru poslednej vety „i akceptovanie väčšinového názoru“, keďže zrejme súvisí s väčšinovým hlasovaním.	O	N	Formulácia „akceptovanie väčšinového názoru“ v kontexte bodu 2 dostatočne indikuje, že ide o hlasovanie väčšinou.		
	V časti Východiská pozície SR - bod 5 Rovnováha národno-štátny prvok: zmeniť poradie na „národných záujmov, hodnôt, tradícií a špecifík“.	O	A	Navrhovaná zmena zapracovaná do textu bodu 5.		
	V časti Východiská pozície SR - bod 8 Zjednodušenie fungovania únie zdôrazniť spojenie „posilnenie parlamentných prvkov rozhodovania“.	O	A	Spojenie zdôraznené.		
	V časti Návrh pozície SR – bod 9 Sprehľadnenie fungovania únie posledný odstavec doplniť, že súvisí s právnou subjektivitou EÚ (bez nej nie je možná deľba kompetencií). 	O	N	Predkladateľ materiálu sa nestotožňuje so stanoviskom o  priamej súvislosti medzi právnou subjektivitou a deľbou kompetencií. Pripúšťa nepriamu súvislosť, ktorá je naznačená poradím odsekov v uvádzanej časti textu.		
	V časti Návrh pozície SR – bod 5 Inštitucionálny rámec EÚ doplniť prvý odstavec o „iniciatívnosť inštitúcií EÚ pri zefektívňovaní svojej činnosti“.	O	N	Daná časť pojednáva o štruktúre a vytváraní inštitúcií a nie o ich činnosti.		
	V časti Návrh pozície SR – bod 5 Inštitucionálny rámec EÚ doplniť prvý odstavec o „kontrolné mechanizmy“.	O	N	Pripomienka nebola dostatočne špecifikovaná.		
	V časti Návrh pozície SR – bod 5 e) Inštitucionálny rámec EÚ – Európska komisia: Ponechanie výhradného práva iniciatívy v legislatívnej oblasti EK je v rozpore s bodom 8 časti Východiská pozície SR. Európsky parlament má v súčasnosti obmedzené právo legislatívnej iniciatívy (požiadaním EK o podanie návrhu), v súlade s posilnením parlamentných prvkov rozhodovania by mal mať aj právo legislatívnej iniciatívy.	O	N	Európsky parlament má právo požiadať Európsku komisiu o určitý legislatívny návrh, ale toto nie je možné považovať za právo legislatívnej iniciatívy. O vypracovaní a následnom predložení legislatívneho návrhu stále rozhoduje EK. Posilnenie parlamentných prvkov rozhodovania vidí predkladateľ materiálu v iných oblastiach.		
	V časti Návrh pozície SR – bod 5 f) Inštitucionálny rámec EÚ – Kongres národov Európy –neodmietať vznik nových inštitúcií, ak by tieto mali posilniť rovnoprávne postavenie členských krajín v rámci EÚ.	O	N	K základným cieľom reformy EÚ patrí zjednodušenie a zvýšenie transparentnosti európskeho rozhodovania. Inštitúcia typu Kongresu národov Európy združujúca poslancov Európskeho parlamentu a národných parlamentov by k naplneniu týchto cieľov neprispela. Posilniť rovnoprávne postavenie členských krajín je potrebné v existujúcom inštitucionálnom rámci.  Kreovanie Kongresu národov dlhodobo odmieta aj väčšina členov Národného konventu o európskej budúcnosti Slovenska. 
		
	V návrhu uznesenia vlády v časti  B vymeniť poradie odsekov.	O	A	Poradie  odsekov zmenené v zmysle pripomienky.		
Ministerstvo spravodlivosti	V časti Návrh pozície SR - bod 5 e) Inštitucionálny rámec EÚ - Európska komisia Ministerstvo spravodlivosti zásadne nesúhlasí s konštatovaním, že „je potrebné ... ponechať jej (Komisii) výhradné právo iniciatívy v legislatívnej oblasti.“ Výhradné právo Komisie v legislatívnej oblasti naopak nie je v niektorých oblastiach (napr. trestné právo, rodinné právo, občianske právo) žiadúce. Uvádzané konštatovanie navyše nie je presné, pretože  samotný návrh niektorých ustanovení budúcej ústavnej zmluvy pripúšťa iniciatívu členských štátov (v návrhu je uvedená 1/4 štátov - Ministerstvo spravodlivosti SR navrhovalo presadzovať zníženie tohto kvóra na 1/5 štátov). Ako možné riešenie rozporu ministerstvo navrhuje  zmenu textu tak, že za spojenie „v legislatívnej oblasti“ odporúča doplniť text „v oblastiach presne definovaných ústavnou zmluvou“. 	Z		 	Predkladateľ materiálu oslovil  MS SR   cieľom diskusie k predmetnej pripomienke. 	
	V návrhu uznesenia v bode B. nahradiť spojenie „k prerokovaniu“ spojením „na prerokovanie“. 	O	A	Spojenie nahradené v zmysle pripomienky.		
	V celom texte materiálu nahradiť spojenie „kandidátske krajiny“ spojením „pristupujúce štáty“.	O	A	Spojenie nahradené v zmysle pripomienky.		
	V celom texte materiálu nahradiť spojenie „národné parlamenty“ spojením „parlamenty členských štátov EÚ“ a spojenie „národné vlády“ spojením „vlády členských štátov“ v príslušnom gramatickom tvare. 	O	C	Pojem národné parlamenty je v rámci diskusie o budúcnosti EÚ všeobecne zaužívaný. (viď napr. navrhovaný Protokol o úlohe národných parlamentov v EÚ).		
	K bodu 3 Subsidiarita v časti I. Východiská pozície SR -  hoci je subsidiarita ako jeden zo základných princípov budúceho usporiadania EÚ deklarovaná, doposiaľ známy návrh textu budúcej ústavnej zmluvy subsidiaritu výrazne potláča. 	O	N	Predkladaný materiál nehodnotí mieru zohľadnenia princípu subsidiarity v  doposiaľ známych ustanoveniach budúcej ústavnej zmluvy EÚ.		
	V bode 7 Demokratické princípy v časti I. Východiská pozície SR v druhom odseku vypustiť vetu: „Európske spoločenstvá vznikli ako medzinárodné organizácie.“ a zároveň nahradiť spojenie „národných štátoch“ spojením v „členských štátoch“. 	O	A	Veta vypustená a spojenie nahradené v zmysle pripomienky. 		
	V bode 9 Sprehľadnenie fungovania únie v časti I. Východiská pozície SR v druhom odseku nahradiť výraz „súdnictva“ výrazom „spravodlivosti“ a výraz „súdna“ výrazom „justičná“. 	O	A	Výrazy nahradené v zmysle pripomienky.		
	K bodu 1 Ústavná zmluva EÚ v časti II. Pozícia SR formulovať z hľadiska zachovania jednotnosti textu odsek 1 nasledovne: „Zmluvný charakter dokumentu by mal vyjadrovať...“       	O	A	Formulácia zmenená v zmysle pripomienky.		
	V bode 3 Jeden pilier v časti II. Pozícia SR nahradiť v druhom odseku výraz „národnej“ výrazom „štátnej“. 	O	A	Výraz nahradený v zmysle pripomienky.		
	V bode 4 Charta základných práv EÚ v časti II. Pozícia SR v druhom odseku nahradiť spojenie „záber i obsah“ spojením „predmet a rozsah“.	O	A	Spojenie nahradené v zmysle pripomienky.		
	V bode 4 Charta základných práv EÚ v časti II. Pozícia SR v treťom odseku preformulovať spojenie „národnej suverenity“ na „štátnej suverenity“.	O	A	Spojenie nahradené v zmysle pripomienky.		
	V bode 4 Charta základných práv EÚ v časti II. Pozícia SR je potrebné uviesť aj riziká, na ktoré by sa v rámci pozície SR malo poukázať. V súčasnosti známy návrh textu budúcej ústavnej zmluvy totiž nerieši otázky vzťahu judikatúry Súdneho dvora európskych spoločenstiev a Európskeho súdu pre ľudské práva, prípadné konflikty medzi dvoma systémami (RE a EÚ) ani ďalšie otázky. Prijatie v súčasnej podobe by mohlo prispieť k právnemu chaosu a ohrozeniu systému ochrany základných práv a slobôd. V pozícii SR by bolo potrebné upraviť mandát smerujúci k odstráneniu tohto problému. 	O	A	Pripomienka zohľadnená  doplnením predmetnej časti textu.		
	K bodu 7 Nástroje rozhodovania EÚ v časti II. Pozícia SR by bolo vhodné vyjadriť záujem Slovenskej republiky na tom, aby nedošlo k premenovaniu existujúcich právnych nástrojov a zároveň ponechaniu súčasných názvov „smernica“ a „nariadenie“ pre odlišné právne nástroje. 	O	N	Premenovanie doterajších rozhodnutí v sekundárnej oblasti vo forme „smerníc“ a „nariadení“ na „zákony“ a „rámcové zákony“ zrozumiteľnejšie vyjadrí právne záväzné akty Európskej únie, pretože v právnom poriadku Slovenskej republiky výraz „nariadenie“ a výraz „smernica“ sa vo väčšine prípadov vzťahuje na právne predpisy nižšej právnej sily.		
	Doplniť pozíciu SR o odmietavé stanovisko k začleneniu časti o Európskom prokurátorovi do návrhu budúcej ústavnej zmluvy.	O	N	Pripomienka nebola akceptovaná z dôvodu záujmu o perspektívnu harmonizáciu podmienok aj v tých oblastiach, ktorými by sa európsky prokurátor zaoberal.		
	Pripomienky jazykového a technického rázu.	O	A	Chyby a nepresnosti jazykového a technického rázu  odstránené v zmysle pripomienky.		
Ministerstvo obrany	Názov II. časti – Pozícia SR nekorešponduje s názvom materiálu. V uvedenej časti je potrebné explicitne formulovať stanovisko SR k uvedenej problematike,  pretože materiál v predloženej podobe obsahuje iba všeobecné konštatovania, pričom absentuje konkrétny postoj SR.	O	C	Predložený materiál odráža stav odbornej diskusie k danej problematike v súčasnosti, t. j. konkretizuje návrh pozície SR v maximálnej možnej miere.		
	Vysvetlivky k skratkám v tabuľke:					
	Z - zásadná					
	O - obyčajná					
	A - akceptovaná					
	C - čiastočne akceptovaná					
	N - neakceptovaná					

	Vyhodnotenie pripomienkového konania 2					
						
Spôsob pripomienkového konania: bežný/zjednodušený/skrátený postup - dôvod:	zjednodušený				
						
	Zoznam oslovených subjektov:	všetky povinne pripomienkujúce subjekty				
	Počet oslovených subjektov:	16				
	Zaslali do stanoveného termínu:	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, Ministerstvo kultúry, Ministerstvo obrany, Ministerstvo pre správu a privatizáciu nár. majetku,  Ministerstvo zdravotníctva, Ministerstvo spravodlivosti, Ministerstvo práce,  soc. vecí a rodiny, Ministerstvo pôdohospodárstva, Ministerstvo životného prostredia, Ministerstvo vnútra,				
	Zaslali po termíne:	Úrad vlády (Odbor vládnej agendy)				
	Vôbec nezaslali:	Podpredseda vlády pre európsku integráciu, ľudské  práva a menšiny, Ministerstvo hospodárstva, Ministerstvo financií, Ministerstvo školstva, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, 				
	Subjekty, ktoré nemali pripomienky:	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, Ministerstvo kultúry, Ministerstvo obrany, Ministerstvo pre správu a privatizáciu nár. majetku,  Ministerstvo zdravotníctva, Ministerstvo spravodlivosti, Ministerstvo pôdohospodárstva, Ministerstvo životného prostredia, Ministerstvo vnútra,				
	Počet vznesených pripomienok:	2				
	Počet akceptovaných:	1				
	Počet neakceptovaných, z toho počet zásadných - ktoré subjekty	1				
	Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom):					
	Počet odstránených pripomienok:	1				
	Počet neodstránených pripomienok:	1				
Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	Poznámka	
Ministerstvo práce,  soc. vecí a rodiny	
Vo vyhodnotení prvého pripomienkového konania sa uvádza, že MPSVR SR malo 2 pripomienky, v skutočnosti bolo o 5 pripomienok viac. Musíme však uznať, že všetky pripomienky MPSVR SR boli zapracované do súčasného materiálu. Žiadame/navrhujeme, aby vo vyhodnotení pripomienkového konania boli výslovne uvedené aj ďalšie pripomienky MPSVR SR ako akceptované.	O	N	Pripomienky, na ktoré sa MPSVR odvoláva, považoval predkladateľ z hľadiska ich formulácie za konštatovania.  S týmito konštatovaniami sa predkladateľ stotožňuje a boli zohľadnené v predkladanom materiáli. 		
Úrad vlády SR 	Pripomienky technického a jazykového charakteru.	O	A	Všetky pripomienky boli zapracované do textu.		
						
Ministerstvo spravodlivosti	Zásadná pripomienka, ktorá bola vznesená v rámci prvého kola medzirezortného pripomienkového konania bola odstránená na úrovni riaditeľov príslušných odborov MZV SR a MS SR.					
	Vysvetlivky k skratkám v tabuľke:					
	Z - zásadná					
	O - obyčajná					
	A - akceptovaná					
	C - čiastočne akceptovaná					
	N - neakceptovaná