Obsah

1.	Úvod ...................................................................................................................................	3
2.	Popis súčasnej situácie v oblasti ľudských zdrojov v Bratislavskom kraji ...............	3
	2.1.	Základná charakteristika kraja .............................................................................	3
		2.1.1.	Geografická a správna charakteristika .....................................................	3
		2.1.2.	Technická vybavenosť územia ...................................................................	5
		2.1.3.	Situácia v oblasti životného prostredia Bratislavského kraja .................	6
		2.1.4.	Ekonomické aktivity v kraji .......................................................................	7
		2.1.5.	Sociálne prostredie ....................................................................................	10
	2.2.	Ľudské zdroje ........................................................................................................	13
2.2.1.	Demografia .................................................................................................	13
		2.2.2.	Celoživotné učenie .....................................................................................	14
			2.2.2.1.	Predškolské vzdelávanie ............................................................	14
		2.2.3.	Zamestnanosť v regióne ...........................................................................	19
		2.2.4.	Nezamestnanosť v regióne .......................................................................	20
		2.2.5.	Aktívna politika trhu práce .....................................................................	24
		2.2.6.	Sociálna integrácia ....................................................................................	26
		2.2.7.	Služby zamestnanosti ................................................................................	27
2.3.	Referenčný rámec politík, priorít a opatrení ......................................................	28
2.3.1.	Rozvoj aktívnej politiky trhu práce a sociálnej integrácie ...................	29
	2.3.2.	Rozvoj celoživotného učenia a podpora výskumu a vývoja v kontexte zvyšovania kvality ľudských zdrojov ......................................................	30
2.4.	Rámec predvstupovej pomoci EÚ na podporu zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov ...................................................................................................	31
3.	SWOT analýza ...............................................................................................................	31
4.	Ciele, priority a opatrenia .............................................................................................	33
	4.1.	Globálny cieľ .........................................................................................................	33
	4.2.	Špecifické ciele	.......................................................................................................	34
	4.3.	Priority na podporu z Európskeho sociálneho fondu ........................................	34
	4.4.	Popis priorít a opatrení programového dokumentu ..........................................	34
		4.4.1.	Priorita 1 –	Rozvoj aktívnej politiky trhu práce a sociálnej 
					integrácie ...............................................................................	34
4.4.1.1.	Opatrenie 1.1.  Zvýšenie zamestnateľnosti rizikových 	
				skupín ohrozených sociálnou exklúziou ...................................	36
			4.4.1.2.	Opatrenie 1.2. Zlepšenie štruktúry trhu práce a posilnenie
				implementačnej kapacity ...........................................................	37
		4.4.2.	Priorita 2 –	Rozvoj celoživotného učenia a podpora výskumu a
					vývoja v kontexte zvyšovania kvality ľudských zdrojov ..	38
			4.4.2.1.	Opatrenie 2.1. Rozvoj terciárneho vzdelávania a ďalšieho
				vzdelávania vo väzbe na celoživotné učenie .............................	40
			4.4.2.2.	Zapojenie výskumu a vývoja do zvyšovania
				konkurencieschopnosti regiónu ................................................	42
		4.4.3.	Opatrenie technickej pomoci ...................................................................	43
5.	Indikatívny finančný plán ............................................................................................	44
	5.1.	Alokácia finančných prostriedkov ......................................................................	44
	5.2.	Ex-ante overenie doplnkovosti pre Jednotný programový dokument NUTS
		II – Bratislava Cieľ 3 ...........................................................................................	47
6.	Ustanovenia pre riadenie, implementáciu a hodnotenie ............................................	47
	
6.1.	Riadiace štruktúry Jednotný programový dokument NUTS II
		– Bratislava Cieľ 3 .................................................................................................	48
		6.1.1.	Riadiaci orgán ............................................................................................	48
		6.1.2.	Sprostredkovateľské orgány pod riadiacim orgánom ...........................	49
		6.1.3.	Monitorovací výbor ...................................................................................	49
	6.2.	Systém finančného riadenia, kontroly a auditu programu ................................	51
		6.2.1.	Platobný orgán ...........................................................................................	51
		6.2.2.	Sprostredkovateľský orgán pod platobným orgánom ...........................	52
		6.2.3.	Úlohy riadiaceho orgánu v systéme finančného riadenia ......................	52
		6.2.4.	Systém finančných tokov (platieb) Jednotného programového
			dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 ................................................	53
		6.2.5.	Kontrola plnenia programového programu ............................................	54
		6.2.6.	Nezávislosť vnútorného auditu ................................................................	55
		6.2.7.	Správy o nezrovnalostiach ........................................................................	55
		6.2.8.	Zabezpečenie výkonu auditu trailu na každej úrovni riadenia,
			kontroly a implementácie .........................................................................	56
		6.2.9.	Prehlásenie o ukončení pomoci ................................................................	56
		6.2.10.	Používanie EUR .........................................................................................	56
	6.3.	Monitorovanie realizácie programu ....................................................................	56
		6.3.1.	Výročné a záverečné správy o vykonávaní pomoci ................................	58
	6.4.	Hodnotenie .............................................................................................................	59
	6.5.	Publicita a informovanie ......................................................................................	61
	6.6.	Zabezpečenie kompatibility s právom EÚ ..........................................................	62
	6.7.	Technická pomoc ...................................................................................................	63
	6.8.	Programový doplnok .............................................................................................	64
	6.9.	Partnerstvo .............................................................................................................	64

Prílohy
1. Úvod

	Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 pokrýva územie Bratislavského kraja, na ktoré sa nevzťahuje Cieľ 1. Je referenčným dokumentom, na základe ktorého bude poskytovaná podpora na rozvoj ľudských zdrojov na území Bratislavského kraja s využitím národných zdrojov a zdrojov Európskeho sociálneho fondu. Programový dokument sa vzťahuje aj na financovanie podpory rozvoja ľudských zdrojov pre oblasti čeliace štrukturálnym problémom hospodárskej a sociálnej konverzie v rámci Cieľa 2.

	Súčasťou Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 je Referenčný rámec rozvoja ľudských zdrojov pre tvorbu viac a lepších pracovných miest, ktorý na jednej strane vytvára rámec pre pomoc zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov na celom území Slovenskej republiky, vrátane oblasti Cieľa 1. Na druhej strane identifikuje vzťah a podporu prioritám Národného akčného plánu zamestnanosti pre zabezpečenie zosúladenia aktivít ESF pre rozvoj ľudských zdrojov s aktivitami a politikou uvádzanou v Národnom akčnom pláne zamestnanosti. Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 podporuje ciele Národného akčného plánu zamestnanosti prijatého v Slovenskej republike.

	Metodickým východiskom pre spracovanie dokumentu bolo Nariadenie Rady EÚ 99/1260/ES ustanovujúce všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch, Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady EÚ 99/1784/ES o Európskom sociálnom fonde. Jeho štruktúra rešpektuje i metodickú príručku pre plány štrukturálnych fondov a programové dokumenty „DG Regio Vademecum Structural Funds“.

	V súlade s článkom 13 (3) Nariadenia Rady EÚ 99/1260/ES Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 pokrýva územie Slovenskej republiky, ktoré nie je pokryté Cieľom 1, t.j. celé územie Bratislavského kraja.

	Z obsahového hľadiska dokument vychádza z Európskej stratégie zamestnanosti, z Memoranda o celoživotnom učení, z Národného plánu zamestnanosti (1999), z Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003, z dokumentu Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR, z hodnotiacej správy o plnení záverov a priorít tohto dokumentu za rok 2001, z dokumentu Strategické ciele rozvoja hlavného mesta SR Bratislavy (1999), z Národného programu výchovy a vzdelávania v SR na najbližších 15 až 20 rokov, z Programového vyhlásenia vlády SR a z cieľov Stratégie podpory rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému a trhu práce.

2. Popis súčasnej situácie v oblasti ľudských zdrojov v Bratislavskom kraji

2.1. Základná charakteristika kraja

2.1.1.	Geografická a správna charakteristika
	
Územie Bratislavského kraja je v celom svojom historickom vývoji poznamenané svojou výhodnou polohou v rámci strednej Európy. Toto územie sa stáva významným miestom východo-západných prepojení. Celoeurópský význam pre Bratislavský kraj má vodná cesta Dunaj, ktorá spojením s kanálom Rýn – Mohan – Dunaj  je Európskou úniou akceptovaná aj ako významná európska sídelnotvorná os, predovšetkým v smere na transformujúce sa krajiny. Územie kraja je tiež jedným z ťažiskových regiónov Slovenska a ekonomickým uzlom nadregionálneho významu.

Nachádza sa na juhozápadnom okraji Slovenska a voči ostatným krajom má excentrickú polohu. Jeho dlhá západná hranica je súčasne štátnou hranicou s Rakúskom. Krátka asi 8 km južná hranica kraja je zároveň štátnou hranicou s Maďarskom. Na severe a východe hraničí s Trnavským krajom. Z pohľadu administratívneho členenia ho vytvára 5 vnútorných okresov Bratislavy tvoriacich územie hlavného mesta Bratislavy a tri vonkajšie okresy Malacky, Pezinok a Senec, ktoré majú špecifické charakteristiky vidieckeho regiónu. Celkovo sa v regióne nachádza 73 obcí, z toho 7 obcí má štatút mesta (Bratislava, Stupava, Malacky, Svätý Jur, Pezinok, Modra, Senec).

Česká rep.

Bratislavský kraj:
B1 Bratislava I
B2 Bratislava II
B3 Bratislava III
B4 Bratislava IV
B5 Bratislava V
MA Malacky
PK Pezinok
SC Senec

Trnavský kraj:
DS Dunaj. Streda
GA Galanta
HC Hlohovec
PN Piešťany
TT Trnava
SE Senica
SI Skalica

Maďarsko

Rakúsko

Bratislavský kraj sa rozprestiera v Podunajskej nížine a Záhorskej nížine. Je  najmenším krajom na Slovensku. Jeho rozloha tvorí asi pätinu najväčšieho slovenského kraja. Územná rozloha 2 053 km2 predstavuje 4,2 %-ný podiel kraja na rozlohe SR. Bratislava je územno-správne členená na 5 okresov označovaných Bratislava I – V a má 17 mestských častí, ktoré zaberajú rozlohu 368 km2. Okresy Malacky, Pezinok a Senec zaberajú zvyšok územia o rozlohe 1 685 km2.

Aj počtom obyvateľov patrí tento kraj medzi menšie kraje. Podľa posledného sčítania obyvateľov SR v roku 2001 bolo v Bratislavskom kraji 599 042 obyvateľov.

Kraj sa z hľadiska jeho sociálno-ekonomického rozvoja zaraďuje nielen v slovenskom, ale i v európskom meradle medzi rozvinuté regióny, ktoré sa vyznačujú diverzifikovanou štruktúrou ekonomiky, kvalitou ľudského potenciálu a primeranou infraštruktúrnou vybavenosťou.

Mesto Bratislava pôsobí v sídelnom systéme Slovenskej republiky ako centrum najvyššieho významu. Dôvodom je jeho funkcia hlavného mesta, ale aj historický vývoj, kedy sa na jeho území koncentrovali najvýznamnejšie vzdelávacie, výskumné, zdravotné, finančné, kultúrne a ostatné inštitúcie celoštátneho významu. V hlavnom meste SR Bratislave sa v priebehu vývoja postupne vytvárajú priestorové pásma, v ktorých sú pozorovateľné suburbanizačné a koncentračno-decentralizačné efekty. Z ekonomického, spoločenského a vedecko-technického hľadiska patrí kraj k regiónom s vysokým potenciálom rozvoja. Viacero ekonomických štúdií radí trojuholník regiónov „Viedeň – Bratislava – Györ“ medzi územia patriace v Európe k oblastiam s najväčším ekonomickým rozvojovým potenciálom.

Bratislavský kraj sa vyznačuje v porovnaní s ostatnými krajmi na Slovensku viacerými prvenstvami, ktoré priamo aj nepriamo ovplyvňujú jeho ekonomický profil. Ide najmä o podiel na tvorbe zisku, na príleve zahraničných investícií, na tržbách v priemysle, stavebníctve, službách, raste hrubého domáceho produktu, na výbere príspevkov do poistných fondov. Vysoká koncentrácia zamestnávateľských subjektov, výskumu vzdelávacích inštitúcií, centrálnych orgánov štátnej správy a samotná pozícia hlavného mesta republiky je priestorom pre rozvoj územnej a profesnej mobility.      

2.1.2.	Technická vybavenosť územia 

V rámci Bratislavského kraja je rozvoj verejných vodovodov na nadpriemernej úrovni (podiel obyvateľov Bratislavského kraja zásobovaných vodou z verejných vodovodov bol v roku 2000 95,3 %, v SR 82,9 %). Aj napriek tomu, že až 99,6 % obyvateľov hlavného mesta SR Bratislavy je zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov, v rámci skvalitnenia zásobovania mesta pitnou vodou z tohto zdroja je potrebné dobudovať chýbajúce vodovodné siete v niektorých častiach mesta (časť Kramárov, Pálenisko, sídlisko Lamač, Dlhé Diely). Z ostatných častí kraja nie sú na verejnú vodovodnú sieť napojené 3 obce v okrese Malacky a 4 obce v okrese Senec.

Zaostávanie rozvoja verejných kanalizácií za rozvojom verejných vodovodov je potrebné riešiť dobudovaním verejných kanalizácií v tých lokalitách, kde verejné kanalizácie chýbajú. Veľmi nepriaznivá je súčasná situácia v rozvoji verejných kanalizácií v okrese Malacky. V okrese Pezinok je situácia v odvádzaní a čistení odpadových vôd lepšia, ako v mnohých iných okresoch, napriek tomu značne zaostáva za rozvojom verejných vodovodov.  V okrese Senec z dôvodu ochrany podzemných vôd z chránenej oblasti Žitný ostrov je treba prednostne dobudovať kanalizácie a čističky odpadových vôd s vysokým stupňom čistenia zabezpečujúcim aj odbúranie organických látok. 

Bratislavským krajom prechádza tranzitný plynovod Rusko – Česká republika a dve vetvy tranzitného plynovodu s odbočkou na Rakúsko, Plavecký Peter – Vysoká a Lakšárska Nová Ves – Vysoká. Pre zásobovanie regiónu má podstatný význam medzištátny plynovod v trase Hlohovec – Jablonica – Senica. Mesto Bratislava je zásobované z plynovodu nadregionálneho významu Bratislava – Záhorská Bystrica – Nová Dedinka. 

Preprava ropy do Slovnaftu sa uskutočňuje ropovodom DRUŽBA z ruských ložísk s možnosťou dodávok zo zámoria cez ropovod ADRIA.

Pre kombinovanú hlavne kontajnerovú dopravu bol vybudovaný kontajnerový terminál, ktorý prevádzkuje SKD IN TRANS. Tento terminál sa nachádza v Pálenisku (okres Bratislava II) v blízkosti Bratislavského prístavu a má priame železničné spojenie s Ústrednou nákladnou stanicou. 

2.1.3.	Situácia v oblasti životného prostredia Bratislavského kraja

Územie kraja je zaradené medzi deväť najviac zaťažených oblastí Slovenska z hľadiska životného prostredia. Životné prostredie kraja a osobitne Bratislavy je negatívne zaťažované najmä v oblasti ovzdušia exhalátmi z priemyslu, energetiky a dopravy. V štruktúre emisií zo stacionárnych zdrojov najväčší spád predstavuje oxid siričitý, oxidy dusíka a oxid uhoľnatý. 

Na území Bratislavského kraja je ovzdušie najviac znečisťované v hlavnom meste SR Bratislave. Úroveň znečistenia ovzdušia na ostatnom území kraja je zreteľne nižšia ako v Bratislave. Výnimku tvoria obce Hanuliakovo, Kalinkovo a Rovinka, ktoré sú zaťažené znečistením z Bratislavy. Vplyvom geomorfologických pomerov a prevládajúcich západných vetrov je nimi nepriaznivo ovplyvnená priľahlá časť podunajskej nížiny a Malokarpatské zázemie Bratislavy. K najvýraznejším negatívnym vplyvom patrí znečistenie ovzdušia (napr. a.s. Slovnaft a Istrochem).   

Bratislava vďaka svojej polohe a geomorfologickým danostiam územia má bohaté a rôznorodé prírodné zázemie a bohato zastúpené krajinotvorné prvky. Prírodné prvky sú však zastúpené nepravidelne a na mnohých miestach sú poškodené. 

Kraj, najmä Bratislava, je zaťažený produkciou odpadov nad celoslovenský priemer. Z celkovej produkcie komunálneho odpadu v SR sa v kraji vyprodukuje 23 % (cca 890 tis. t/rok). Komunálny odpad z územia Bratislavy sa spaľuje v mestskej spaľovni, alebo je skladovaný na miestnych a regionálnych skládkach. Ďalším vážnym problémom v odpadovom hospodárstve kraja je absencia spaľovne nebezpečných odpadov vrátane odpadov zo zdravotníckych zariadení a pretrvávanie nedoriešeného systému separovaného zberu odpadu.

Zdroje povrchových a podzemných vôd, vrátane vodných tokov, sú ohrozované znečisťujúcimi odpadmi a nedostatočne čistenými odpadovými vodami vplyvom nižšieho čistiaceho efektu niektorých ČOV, biologicky nečistenými odpadovými vodami (Istrochem) a plošnými zdrojmi znečisťovania.

Zeleň 

Krajinný obraz a štruktúra krajinných prvkov v Bratislavskom kraji má svoje špecifiká, ktoré ho odlišujú od iných regiónov Slovenska. Na území Bratislavského kraja sa nachádzajú významné nadregionálne biocentrá – Dolnomoravské nivy, Šúr a Rošštún a nadregionálne biokoridory – tok rieky Moravy a Dunaja, prepojenie Dolnolnomoravskej nivy s Malými Karpatami, prepojenie Malých Karpát so Šúrom, prepojenie biocentier Malých Karpát a tok Malého Dunaja. 

Z hľadiska rozvojových zámerov Bratislavského kraja budú v krajinnom prostredí dominantne pôsobiť: 
•	masív lesa na hrebeni Malých Karpát a Devínskej Kobyly,
•	svahové partie Malých Karpát s dotvorenou štruktúrou krajinnej zelene vo viniciach a svahoch,
•	masív lužných lesov pozdĺž vodných tokov Dunaja a Moravy, 
•	pretvorená štruktúra poľnohospodárskej krajiny so zakomponovanými pásovými a uzlovými prvkami systému ekologickej stability.

Tieto krajinné prvky vytvárajú bohaté prírodné zázemie hlavného mesta Bratislavy. Prírodné prvky v samotnom urbanistickom priestore sú však zastúpené nepravidelne a na mnohých miestach sú poškodené. Chýbajú väčšie biologicky významné plochy zelene. 

Kvalita urbanizmu

Základná urbanistická koncepcia riešenia Bratislavského kraja je ovplyvnená  existujúcimi a pretrvávajúcimi väzbami vytvorenými okolo mesta Bratislavy a ostatných miest v jeho užšom i širšom zázemí. 

Osobitosťou sídelnej štruktúry tohto priestoru je skutočnosť, že napriek atrakčnej sile Bratislavy sa v marginálnej zóne 40 – 60 km vyvinuli silné centrá osídlenia s rozvinutou ekonomickou a kultúrno-spoločenskou základňou (mestá Trnava, Hlohovec, Galanta, Dunajská Streda, v širších väzbách aj Nitra, Senica). Väčšina z nich je na Bratislavu napojená výkonným komunikačným systémom v smere ťažiskových urbanizačných osí vrátane železničného napojenia. 

Hlavným sídelným pólom Bratislavského kraja je mesto Bratislava. Tento sídelný pól má nadregionálny a medzinárodný význam. 

Z urbanistického hľadiska je možno územie Bratislavského kraja rozdeliť do 3 základných oblastí: 
1.	jadro regiónu, ktoré je tvorené kompaktnou zástavbou mesta Bratislavy,
2.	jadrové pásmo regiónu tvorí územie priľahlých obcí, ktoré nie sú súčasťou Bratislavy (Stupava, Borinka, Svätý Jur, Chorvátsky Grob, Bernolákovo, Ivánka pri Dunaji, Zálesie, Malinovo, Most pri Bratislave, Miloslavov, Rovinka, Dunajská Lužná, Kalinkovo, Hamuliakovo) a územne oddelené obce „veľkej Bratislavy“ Záhorská Bystrica, Vajnory, Jarovce, Rusovce a Čuňovo (Rozvojová štúdia regiónu Bratislava, 1999),
3.	ostatné územie kraja Bratislavského kraja.

2.1.4.	Ekonomické aktivity v kraji

	Bratislavský kraj vytvára takmer 24 % celoštátneho HDP. Kým HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily dosahuje v SR 48 % z priemeru v EÚ–15 (v roku 1999), v Bratislavskom kraji tento podiel dosahuje 95,4 % (v rámci regiónov v oblasti trojuholníka Viedeň – Bratislava – Györ maďarský región Nyugat – Dunántúl dosahuje HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily vo výške 57,1 % priemernej úrovne EÚ–15 a Viedenský región prevyšoval úroveň 125 %).

Pre ekonomickú štruktúru Bratislavského kraja je za obdobie transformácie ekonomiky na podmienky trhového hospodárstva charakteristický, najmä z hľadiska zamestnanosti, rastúci podiel terciárneho sektoru, pokles podielu primárneho sektora, pokles zamestnanosti v priemysle a stavebníctve a výrazne rast podielu odvetví podnikateľských trhových služieb, najmä odvetví – obchod, hotely, reštaurácie, peňažníctvo a poisťovníctvo.

Diverzifikovaná odvetvová štruktúra priemyselnej základne a osobitne trhových služieb sa vyznačovali za posledných 10 rokov pomerne vysokou dynamikou rozvoja. V súčasnosti sa trhové služby podieľajú 50,7 % na celkovej zamestnanosti v kraji. 

Prichádzajúcim investorom neboli poskytované mimoriadne regionálne výhody. O alokácií investícií rozhodli vnútorné podmienky regiónu, najmä výhodná geoekonomická poloha daná tým, že regiónom prechádzajú dopravné koridory TINA a TEN vrátane vodnej cesty Dunaj, existencia vybudovanej kapacitnej vnútroregionálnej dopravnej siete, ktorá umožňuje vyrovnávanie podmienok na podnikanie v regióne, ako i jeho funkčnú homogenizáciu.

Na území kraja bolo k 30. 6. 2002 registrovaných 80 690 činných subjektov čo predstavuje nárast oproti roku 2001 o 1,8 %. Podľa právnych foriem prevládali obchodné spoločnosti (91 %) a v rámci nich spoločnosti s ručením obmedzeným. Podľa vybraných ekonomických činností prevládali odvetvia obchodu a nehnuteľností. V kraji bolo k uvedenému dátumu registrovaných 19 649 podnikateľských subjektov – právnických osôb a 55 822 podnikateľských subjektov – fyzických osôb, z toho 94,6 % živnostníkov. V odvetvovej štruktúre podnikateľov – fyzických osôb tvoria živnosti v odvetví obchodu a nehnuteľností 59,4 % podiel. Osobitosťou kraja na tomto úseku je vysoká koncentrácia subjektov malého a stredného podnikania v Bratislave.

Priemysel kraja je charakterizovaný významným polyfunkčným charakterom odvetví a významným (33 %) podielom na objeme celoslovenskej priemyselnej produkcie. V odvetvovej štruktúre má dominantné postavenie chemický, strojársky a potravinársky priemysel. V priemyselných organizáciách so sídlom na území kraja pracuje cca 76,5 tis. zamestnancov s priemernou mesačnou nominálnou mzdou 19 743 Sk (I. – III. Q 2002). Adaptačná schopnosť priemyselných podnikov v kraji prebieha bez výraznejších negatívnych vplyvov na zamestnanosť. Prítomnosť zahraničného kapitálu (od 17 do 100 %) v nosných priemyselných podnikoch, stabilizované výrobné programy a rast konkurencieschopnosti podnikateľského prostredia vytvára predpoklady pre rozvojové programy a udržanie vedúceho postavenia kraja v ekonomike  SR.

Stavebníctvo kraja je poznačené poklesom domácej stavebnej produkcie a poklesom objemu stavebných prác v zahraničí. Stavebná produkcia vykonaná vlastnými pracovníkmi v roku 2001 poklesla oproti roku 2000 o 12 %. Objem stavebnej produkcie kraja na celkovej produkcii SR predstavuje 27,1 %. Stavebné organizácie so sídlom na území kraja zamestnávali 14 229 zamestnancov s priemernou mesačnou mzdou 16 238 Sk (I. – III. Q 2002). Okrem poklesu objemu stavebných prác doma a v zahraničí klesá aj zamestnanosť a produktivita práce v tomto odvetví.

Bývanie ako základná životná podmienka obyvateľov kraja bolo ku koncu roka 1999 prezentované celkovým bytovým fondom v počte 235 097 bytov. Z nich pripadalo 98 %    (230 697 bytov) na trvalo obývané byty a 2 % (4 400 bytov) na neobývané byty. Štvrtina z trvalo obývaných bytov (57 899 b.j.) bola v rodinných domoch. Počet trvalo obývaných  bytov na 1 000 obyvateľov kraja je 374 oproti podielu 310 bytov v SR. Územné rozloženie bytov v kraji má svoje špecifikum z hľadiska jeho osídlenia v tom, že až 3/4 trvalo obývaných bytov je lokalizovaných na území Bratislavy a iba štvrtina v mimobratislavských okresoch. Kvalita trvalo obývaných bytov je relatívne vysoká, keď do I. a II. kategórie je zaradených až 97 % bytov. Z hľadiska počtu izieb prevládajú 3-izbové byty (39 %), najmenej je 1-izbových bytov (17,4 %), čo je v protiklade s 50 % podielom jednočlenných domácností (152 471) na celkovom počte (304 348) domácností v kraji. V kraji je výrazný nedostatok maloplošných bytov, ktoré sú cenovo dostupné a výstavbou ktorých by sa v značnej miere znížilo súčasné a očakávané nútené spolužitie (so všetkými negatívami) cenzových domácností.

	Doprava je v kraji z hľadiska  jeho polohového potenciálu charakterizovaná všetkými druhmi dopravy. Cestnú komunikačnú sieť tvoria úseky diaľnic, prieťahy ciest I. triedy, počiatočné alebo koncové úseky ciest II. a III. triedy a miestne komunikácie. Na diaľničnú sieť je kraj napojený diaľnicou E 65 na Českú republiku a Maďarsko (D-2), ťahom E 75 (D-61) na Rakúsko a ťahom E 57 cez ďalšie územie Slovenska na Poľsko a Ukrajinu. Nadregionálne cesty I. triedy predstavujú cestnú sieť I/2 hranica Maďarska – Bratislava – hranica ČR, I/61 – hranica Rakúska – Bratislava – Žilina a I/62 Senec – Sládkovičovo – Nitra. Regionálne cesty II. triedy zabezpečujú funkčné prepojenie medzi jednotlivými sídlami vo vnútri kraja. Cez kraj prechádza  medzinárodná železničná  magistrála E 61 smerom na Českú republiku a Maďarsko a E 63 cez Žilinu a Košice na Poľsko a Ukrajinu. Bratislava má železničné napojenie s Viedňou cez  Devínsku Novú Ves – Marchegg a Petržalku – Kittsee. Z hľadiska nákladnej dopravy má významné postavenie Ústredná nákladná stanica so zariadením pre kontajnerovú dopravu a železničná stanica Bratislava – východ. V leteckej doprave má kraj letisko M. R. Štefánika v Bratislave s vnútorným a medzinárodným prepojením a vzhľadom na mimoriadne vhodné meteorologické podmienky a výhodnú polohu v stredoeurópskom regióne je náhradným letiskom pre Prahu, Viedeň a Budapešť. Vodná doprava je zabezpečovaná z bratislavského prístavu na východ do Čierneho mora a na západ cez kanál Dunaj – Mohan – Rýn do Severného mora. Prístav je vybudovaný pre osobnú aj nákladnú dopravu. 

	Na úseku telekomunikácií je pevná sieť v kraji zabezpečovaná Slovenskými telekomunikáciami s kapacitou 355 592 Pp (Pp-prípojné body), z toho 55,5 % digitálnych. V Bratislave je vybudovaná digitálna tranzitná a medzinárodná ústredňa. Hustota hlavných telefónnych staníc je 50,5 % (počet HTS na 100 obyvateľov), pričom telefonizácia bytov je 90,5 %. Najväčšiu mobilnú telefónnu sieť prevádzkujú spoločnosti EuroTel a Orange. Počet abonentov v kraji je cca  220 tisíc.

Na úseku energetiky sú pre kraj k dispozícii potrebné energetické médiá a im zodpovedajúca prenosová sieť. V zásobovaní elektrickou energiou a zemným plynom nie je kraj sebestačný a je odkázaný na ich dovoz, a to v elektrickej energii na cca 75 % a v zemnom plyne takmer na 100 %. Zásobovanie teplom zo sústavy centrálnych zdrojov tepla je ovplyvňované ponukou a dopytom hlavne v komunálno-bytovom sektore miest kraja. Obce kraja sú elektrifikované. Plne plynofikovaných je 58 obcí a realizuje sa zámer ukončenia plynofikácie kraja. Pozornosť sa sústreďuje na úsporu energií a využívanie obnoviteľných zdrojov energie. 

Spolupráca vedy a výskumu s podnikateľskou sférou 

Sila Bratislavského regiónu sa prejavuje nielen v jeho hospodárskom potenciáli ale aj v disponibilnom výskumno-vývojovom potenciáli. Územie cieľového regiónu sa vyznačuje rozvinutou vedecko-technickou základňou a je sídlom mnohých organizácií výskumu a vývoja štátneho a podnikateľského sektora a sektora vysokých škôl, ktorí sa zaoberajú základným a aplikovaným výskumom. V Bratislavskom kraji je lokalizovaných 43 % z celkového počtu organizácií výskumu a vývoja a 53 % z celkového počtu pracovníkov výskumu a vývoja v Slovenskej republike. 

Význačným strediskom základného výskumu a vývoja je Akadémia vied Slovenskej republiky, ktorá sa podieľa na celkovom výskumno-vývojovom potenciáli zhruba tretinou. V rámci Akadémie vied pôsobí 58 výskumných ústavov zameraných na široké spektrum vedných disciplín v oblasti vied o Zemi a vesmíre, matematicko-fyzikálnych vied a informatiky, technických vied, lekárskych, biologických , chemických a ekologických vied, poľnohospodárskych a veterinárnych  ako aj vied ekonomických, sociálnych a humanitných. Akadémia vied SR sa úspešne začleňuje do medzinárodného výskumu. V roku 2001 SAV spolupracovala na 141 medzinárodných projektoch, z toho na 53 projektoch EÚ a NATO. Výskumné pracoviska SAV sa podieľajú na riešení 43 % slovenských projektov v rámci 5. rámcového programu EÚ. 

Akadémia vied SR úzko spolupracuje s vysokými školami prostredníctvom zriadenia spoločných pracovísk  a aktívnym zapájaním pracovníkov SAV do pedagogického procesu na vysokým školách. 

Bratislavský kraj je centrom 17-tich rezortných výskumných ústavov, ktoré realizujú analýzy a navrhujú politiky v relevantných  oblastiach. Napriek tomu, že v ostatnom období došlo k výraznému zníženiu počtu pracovísk rezortného výskumu, tieto segment stále tvorí významnú súčasť výskumného potenciálu regiónu.

Výskum a vývoj vykonávaný vysokými školami  zohráva významnú úlohu v rozvoji invenčného a inovačného potenciálu regiónu. Výskum a vývoj na vysokých školách je tradične zameraný najmä na zvýšenie úrovne výchovno-vzdelávacieho procesu, avšak v ostatnom období dochádza k jeho postupnej orientácii na riešenie hospodárskych a spoločenských požiadaviek.

Oblasť výskumu a vývoja je poznačená celým radom nedostatkov, ktoré zabraňujú zvýšeniu ich výkonnosti a využitiu ich výsledkov pre ekonomický a sociálny rozvoja regiónu a následne celého Slovenska. Je preto  potrebné vytvoriť systémové opatrenia na efektívne uplatňovanie výsledkov vedy a techniky v hospodárskej a spoločenskej praxi, systematicky podporovať rozvoj ľudských zdrojov vo výskume a vývoji, zvýšiť kvalitu  ich výsledkov a zabezpečiť ich porovnateľnosť s medzinárodnými štandardmi okrem iného aj prostredníctvom zavedenia systému evaluácie výsledkov, akreditácie a certifikácie pracovísk výskumu a vývoja. Osobitne dôležitým problémom  je oblasť tvorby podmienok urýchleného transferu výsledkov výskumu a vývoja do rozvojového a reštrukturalizačného procesu hospodárstva a spoločnosti.

2.1.5.	Sociálne prostredie

	Sociálna štruktúra obyvateľov Bratislavského kraja závisí od ich príjmového rozvrstvenia, ktoré je prevažne spojené s ekonomickou aktivitou členov domácností. Ekonomická aktivita obyvateľstva v tomto kraji bola v roku 2001 nasledujúca:

Ekonomická aktivita obyvateľstva*) Bratislavského kraja v roku 2001 v %
	Celkom	ženy	
Obyvateľstvo celkom	100,0	100,0	
Pracujúci	50,0	48,5	
Nezamestnaní	4,6	50,7	
Dôchodcovia	17,9	64,0	
Študenti	8,6	49,2	
Deti do 14 rokov	15,6	52,5	
Ostatné	3,3	81,1	
Prameň: Výberové zisťovanie pracovných síl, ŠÚ SR
*) Stav k 1. 1. 2001

	V zásade je možné konštatovať, že najlepšie sociálne situovanou skupinou sú pracujúci (zamestnanci a podnikatelia), najmä ak sú bez nezaopatrených detí. Na druhej strane spektra sa nachádzajú rodiny s malými deťmi, nízkokvalifikovaní pracovníci a nezamestnaní, najmä dlhodobo. Ohrozenými skupinami sú neúplné rodiny s nezaopatrenými deťmi závislé od jedného príjmu a dôchodcovia, najmä v prípade ich jednočlenných domácností, ktoré majú obmedzené možnosti zvýšenia príjmu. Špecificky ohrozenou skupinou sú sociálne neprispôsobiví občania, občania po výkone trestu, osoby závislé na návykových látkach a bezdomovci.

	Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva v Bratislavskom kraji v roku 2001 bola vyššia ako táto miera za celé Slovensko o 4,4 percentuálnych bodov a prevyšovala úroveň tohto ukazovateľa aj v susediacom Trnavskom kraji a v blízkom Nitrianskom kraji aj napriek tomu, že v porovnaní s rokom 2000 poklesla o 0,6 percentuálneho bodu, t.j. zo 75,6 % na 75,0 %.

Ekonomická aktivita obyvateľstva v roku 2001 
Región
Kraj	Obyvateľstvo spolu v tis. osobách	Ekonomicky aktívne obyvateľ. spolu v tis. osobách	Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva 15+
(v %)	Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva 
15 – 64 ročných (v %)*	
			Spolu	Muži	Ženy	Spolu	Muži	Ženy	
Bratislavský kraj 	
617,0	
337,4	
64,8	
71,3	
59,1	
75,0	
79,7	
70,6	
Trnavský kraj	
551,4	
286	
63,2	
71,5	
55,6	
73,3	
80,0	
66,7	
Nitriansky kraj	
714,6	
343,1	
58,2	
67,6	
49,7	
68,8	
76,7	
61,1	
Slovensko spolu	
5398,7	
2608,2	
60,7	
69,2	
53,0	
70,6	
77,7	
63,7	
Prameň: ŠÚ SR  Výberové zisťovanie pracovných síl
* podiel ekonomicky aktívnych obyvateľov vo veku 15 – 64 rokov na počte obyvateľov v tej istej vekovej skupine

Vzdelávanie 

V Slovenskej republike je legislatívne zakotvená povinná školská dochádzka pre detí od 6 do 16 rokov. Vzdelávanie vo verejnom školstve je, v súlade s Ústavou SR, bezplatné. Transformácia hospodárstva a následne systémové zmeny v  sektore vzdelávania zapríčinili tu skutočnosť, že pre detí zo sociálne znevýhodneného prostredia vzniká zvýšené riziko obmedzení v prístupe k vzdelaniu. Zvýšené finančné náklady domácnosti na vzdelávanie detí (finančná úhrada učebníc, stravovania v školskej jedálni a pobytu v družine) výrazne znevýhodňuje detí z takýchto domácnosti nielen pri absolvovaní základnej školy, ale aj pri postupe na strednú a vysokú školu. Osobitne akútne tento problém vystupuje v komunite Rómov, kde v dôsledku nízkej životnej úrovne väčšiny jej príslušníkov dochádza k poklesu zaškolenosti rómskych detí. Nízka úroveň zaškolenosti rómskych detí, spolu s ich nízkou účasťou v stredoškolskom a vysokoškolskom vzdelávaní sú faktormi, ktoré budú v najbližšom období prehlbovať nízku vzdelanostnú úroveň Rómov a ich ťaživé postavenie na trhu práce. 

Zdravotná starostlivosť

	Základnú formu zdravotnej starostlivosti umožňuje platný systém poskytovať takmer celej populácii. Medzi rizikové skupiny z hľadiska prístupu k zdravotníckym službám patria osoby, ktoré neplatia poistné na zdravotné poistenie (v SR povinné zdravotné poistenie za registrované ekonomicky neaktívne osoby platí štát – dôchodcovia, žiaci, študenti, vojaci základnej služby, evidovaní nezamestnaní, poberatelia dávky sociálnej pomoci).

Sociálna ochrana

	V tejto oblasti je zodpovednosťou štátu zabezpečenie minimálneho príjmu (životného minima), ktorý chráni jednotlivca alebo rodinu pred stavom hmotnej núdze. Platná legislatíva umožňuje občanom požiadať o obligatórne a fakultatívne dávky sociálneho systému, o priznaní ktorých rozhodujú okresné úrady práce, okresné úrady, obce a Sociálna poisťovňa.

	Každý, kto sa stane nezamestnaným, má právo požiadať okresný úrad práce o poskytnutie podpory v nezamestnanosti. Podmienky vzniku nároku na podporu v nezamestnanosti sú upravené zákonom o zamestnanosti. V prípade, že nárok na podporu v nezamestnanosti nevznikne alebo sa podpora v nezamestnanosti poskytuje v nižšej sume, ako je určené životné minimum, občan má možnosť požiadať o dávku sociálnej pomoci, ktorá v takomto prípade predstavuje doplatok k podpore v nezamestnanosti do výšky životného minima. V roku 2001 bolo v Bratislavskom kraji na podporu v nezamestnanosti vyplatených 375 806 tis. Sk 13 864 poberateľom. Podľa zákona o sociálnej pomoci každý, kto je v hmotnej núdzi, má právo na zabezpečenie základných životných podmienok. Sociálna pomoc pre občanov v hmotnej núdzi využíva nástroj poskytovania dávky sociálnej pomoci na dvoch úrovniach závislých od dôvodov hmotnej núdze. V roku 2001 sa v Bratislavskom kraji poskytovala dávka sociálnej pomoci priemerne 9,9 tis. poberateľom v celkovej sume 311,9 mil. Sk.

	Jedným z nástrojov na realizáciu štátnej rodinnej politiky je systém štátnej sociálnej podpory, ktorý tvoria jednorázové a opakované dávky. V roku 2001 v Bratislavskom kraji bola na dávky sociálnej podpory vyplatená čiastka 65,8 mil. Sk, z čoho sa na príspevok na bývanie vyplatilo 25,6 mil. Sk, na príspevok pri narodení dieťaťa 14,1 mil. Sk. Okrem toho boli vyplatené prídavky na deti v sume 520 mil. Sk a rodičovský príspevok v sume 190 mil. Sk.

	Účelové peňažné dávky sociálnej starostlivosti pre ťažko zdravotne postihnutých občanov a starých občanov, peňažné príspevky na kompenzáciu a peňažný príspevok za opatrovanie poberalo v Bratislavskom kraji v roku 2001 14,6 tis. občanov a celková vyplatený suma predstavovala 398,2 mil. Sk.

	Systém finančných dávok a podpôr je doplnený zariadeniami sociálnej starostlivosti (denné stacionáre a zariadenia umožňujúce dlhodobé pobyty). V ostatnom období sa rozvíja aj systém domácej starostlivosti, ktorý využíva najmä služby neštátnych organizácií.

2.2. Ľudské zdroje

2.2.1.	Demografia

Základná charakteristika

	Na území Bratislavského kraja žije viac ako 599 tis. trvalo bývajúcich obyvateľov, čo predstavuje 11,1 % z trvalo bývajúcich obyvateľov v SR. Hustota obyvateľstva kraja, 292 obyv./km2, je vyššia ako je slovenský priemer 110 obyv./km2. V hlavnom meste SR Bratislave je hustota obyvateľstva 1 116 obyv./km2. Podľa predbežných výsledkov Sčítania obyvateľov domov a bytov v roku 2001, do hlavného mesta Bratislavy dochádzalo 104,1 ekonomicky aktívnych osôb a 34,3 tis. študentov. Z celkového počtu dochádzajúcich do Bratislavy (138,4 tis.) predstavovala denná dochádzka 58,5 %.Celkove sa teda zvyšuje denný počet prítomných obyvateľov v meste Bratislava v dôsledku dochádzky do práce a do škôl o cca 81 tis. osôb. 

Trvale bývajúce obyvateľstvo a hustota obyvateľov
Územie	Plocha v km2	Trvale bývajúce obyvateľstvo	hustota obyv. na km2	
		spolu	muži absol.	muži %	ženy absol.	ženy %		
Slovenská republika	49 033,20	5 379 455	2 612 515	49	2 766 940	51	109,71	
Bratislava – mesto	367,5	428 672	200 541	48	228 131	52	1 166,45	
Bratislavský kraj	2 052,6	599 015	283 383	47	315 632	53	291,83	
Prameň: Sčítanie obyvateľov a bytov v roku 2001, Regionálne porovnania v SR v roku 2000, ŠÚ SR

	Vývoj počtu obyvateľov kraja má klesajúcu tendenciu v dôsledku znižovania prirodzeného prírastku. Zmena vo vývoji obyvateľstva sa prejavila aj v migračnom pohybe obyvateľstva v neprospech hlavného mesta Bratislavy, v ktorom sa od roku 1998, napriek dosiahnutým prírastkom v počte obyvateľov v okresoch vidieckeho charakteru, nepodarilo znížiť úbytok počtu obyvateľov.

Index rastu počtu obyvateľov
	Index rastu	
	1970 – 1980	1980 – 1991	1991 – 2001	
Bratislava mesto	124,3	116,3	96,9	
Bratislavský kraj	118,2	111,5	98,8	
SR	110,0	105,7	102,0	
Zdroj: Sčítanie ľudu, domov a bytov 1970, 1980, 1991; Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2001; ŠU SR
Index rastu - vlastný výpočet

Štruktúra obyvateľov

	Veková štruktúra obyvateľov kraja je relatívne priaznivá, z hľadiska dlhodobejšej retrospektívy však obyvateľstvo starne. V porovnaní s vekovým zložením obyvateľstva Slovenska je situácia menej priaznivá v predproduktívnom a poproduktívnom veku. Priemerný vek 37,9 rokov je v rámci krajov najvyšší (priemerný vek SR je 35,10 rokov).

Štruktúra obyvateľstva Bratislavského kraja v porovnaní s úrovňou SR v roku 2001
(Sčítanie obyvateľov, domov, a bytov 2001)
		Slovenská republika	Bratislavský kraj	
		Spolu	Muži	Ženy	Spolu	Muži	Ženy	
Počet	Spolu	5 379 455	2 612 515	2 766 940	599 015	283 383	315 632	
%
	0 – 14	18,9	19,9	17,9	14,9	16,1	13,8	
	15 – 24	16,8	17,7	16,0	16,1	17,4	15,0	
	25 – 44	29,2	30,3	28,1	28,3	28,8	27,9	
	45 – 59	18,8	18,6	18,9	21,4	21,0	21,8	
	60+	15,4	12,5	18,1	16,0	13,3	18,4	
	nezistení	0,9	0,9	0,9	3,2	3,3	3,1	
Prameň: ŠÚ SR, Sčítanie obyvateľov, domov, a bytov 2001

2.2.2.	Celoživotné učenie

2.2.2.1. Počiatočné vzdelávanie

Predškolské vzdelávanie

Predškolská výchova a vzdelávanie zohráva mimoriadne dôležitú úlohu v príprave detí na vzdelávanie v základnej škole, vytvára podmienky na individuálny rozvoj osobnosti dieťaťa a  má nezastupiteľné miesto vo  vyrovnávaní rozdielov medzi deťmi z rozličného socio-kultúrneho prostredia vrátane detí zo znevýhodneného prostredia. Inštitucionálna predškolská výchova sa uskutočňuje prostredníctvom siete materských škôl, ktorá je určená deťom vo veku od dvoch do šiestich rokov. Inštitucionálna predškolská výchova nemá povinný charakter. 

Predškolskú výchovu a vzdelávanie v Bratislavskom kraji zabezpečujú 245 materských škôl, z toho 239 štátnych (97,6%), 4 súkromné (1,6%) a 2 cirkevné (0,8%) materské školy. Počet predškolských zariadení v cieľovom regióne v ostatnom období v dôsledku nízkej pôrodnosti a poklesu detskej zložky obyvateľstva sa značne zredukoval. V súčasnosti v rámci Bratislavského kraja navštevuje predškolské zariadenia 16 331 detí, z toho 7 804 dievčat. 

Počet materských škôl a detí v školskom roku 2000/2001
	SR	Bratislavský kraj  (BA)	Podiel BA/SR	
Materské školy	3 243	245	7,6 %	
z toho	
  štátne	3 217	239	7,4%	
  súkromné	12	4	33,3%	
  cirkevné	14	2	14,3%	
Detí v materských školách	150 587	16 331	10,8%	
z toho	
  dievčatá	72 428	7 804	10,7  %	

Prax spoločenského vývoja naznačuje, že význam predškolskej výchovy a vzdelávania bude v budúcnosti narastať najmä v súvislosti s rastom počtu detí vyrastajúcich v neúplných rodinách a v rodinách s nepodnetným sociálnym prostredím a pri príprave na vzdelávanie v základnej škole u detí imigrantov a iných rodín, ktoré budú chcieť pripraviť svoje deti pre zaškolenie v školách s vyučovacím jazykom slovenským.

Základné vzdelávanie

Základné vzdelanie predstavuje rozhodujúcu vzdelávaciu etapu, v rámci ktorej sa formujú  a rozvíjajú rozumové a fyzické schopnosti jedinca a uskutočňuje sa jeho príprava na ďalšie vzdelávacie etapy. Účasť v základnom vzdelávaní v SR je povinná. Povinná školská dochádzka trvá 10 rokov a začína od 6-eho roku dieťaťa a trvá do konca školského roku v ktorom žiak dosiahne vek 16-tich rokov. Rodič môže požiadať o ročný odklad povinnej školskej dochádzky z dôvodu fyzickej a psychickej nepripravenosti dieťaťa. Bezplatné základné vzdelávanie je garantované Ústavou Slovenskej republiky.

Základné vzdelanie na území Bratislavského kraja poskytuje 167 základných škôl, čo predstavuje 6,9 % z celkového počtu základných škôl v SR. Základné školy v školskom roku 2000/2001 v cieľovom regióne navštevovalo 57 991 detí z toho 28 275 dievčat. 

Počet základných škôl, tried a žiakov základných škôl
Počet	Slovenská republika	Bratislavský kraj	Podiel BA/SR	
základných škôl	2 406	167	6,9%	
tried	28 539	2 576	9,0%	
žiakov	626 645	57 991	9,3%	
z toho 	
  dievčat	306 171	28 275	9,2%	

Jedným z kladov vo vývoji školstva v SR po roku 1989 je vznik neštátneho sektoru základného školstva. V cieľovom regióne pôsobí 43 % z celkového počtu súkromných základných škôl a 11,3 % z celkového počtu cirkevných základných škôl na území SR.

Prioritou ďalšieho rozvoja základného školstva by mala byť jeho harmonizácia s požiadavkami spoločnosti založenej na vedomostiach a potrebami celoživotného vzdelávania. V rámci modernizácie základného školstva je potrebné sa zamerať na inováciu stratégie a metód edukácie, zavádzanie alternatívnych koncepcií základného vzdelávania, ktoré by motivovalo k učeniu, posilneniu výučby cudzích jazykov a úrovne informačnej gramotnosti žiakov.

Špecifickú problematiku tvorí oblasť vzdelávania detí s menej podnetného sociálneho prostredia a rómskych detí, kde okrem zavádzania nultých ročníkov, je potrebné zaviesť špecializované vzdelávanie učiteľov týchto detí, vypracovať alternatívne osnovy a plány škôl, výchovné programy, individuálne  vzdelávacie programy so zohľadnením špecifík týchto detí,  vypracovať systém motivovania rodičov pre spoluprácu so školou a pre vstup a dochádzku detí do školy. 

Stredné všeobecné a stredné odborné vzdelávanie

Stredné vzdelávanie v Slovenskej republike sa uskutočňuje v rámci troch vzdelávacích prúdov: všeobecné na gymnáziách, odborné na stredných odborných školách a učňovské na stredných odborných učilištiach. Pre systém stredného vzdelávania v SR je charakteristická prevaha odborného vzdelávania nad všeobecným, nízky stupeň priestupnosti medzi jednotlivými typmi škôl a v rámci jednotlivých vzdelávacích programov, orientácia na pasívny spôsob získavania poznatkov, nedostatočná orientácia na rozvoj kľúčových kompetencií študentov, izolovanosť od potrieb praxe a deficit v oblasti práce s informačnými technológiami.

V školskom roku 2000/2001 v Bratislavskom kraji poskytovalo stredoškolské vzdelanie 140 škôl, čo predstavuje 13,5 % z celkového počtu stredných škôl v SR. Sieť stredného školstva na území Bratislavského kraja zahrňuje 113 štátnych škôl (80,7 %), 16 súkromných stredných škôl (11,4 %) a 11 cirkevných stredných škôl (7,9 %). Je pozoruhodná tá skutočnosť, že na  území cieľového regiónu je sústredená necelá tretina (27,1 %) všetkých súkromných stredných škôl v SR, takmer pätina všetkých cirkevných a osmina štátnych stredných škôl. 

Takmer dve tretiny stredných škôl v Bratislavskom kraji je zameraná na poskytovanie  stredného odborného vzdelania (stredné odborné školy a stredné odborné učilištia) a tretina na poskytovanie stredného všeobecného vzdelania (gymnázia). Ponuku vzdelávacích príležitosti na sekundárnej úrovni v rámci cieľového regiónu doplňujú umelecké školy (napr. konzervatória) a špeciálne stredné školy zamerané na vzdelávanie študentov s osobitnými vzdelávacími potrebami.

Počet stredných škôl v školskom roku 2000/2001
Druh školy	Slovenská republika	Bratislavský kraj	Podiel BA/SR	
Gymnázia	217	41	18,9 %	
Stredné odborné školy	362	44	12,2%	
Konzervatória	8	3	37,5%	
Stredné odborné učilištia	374	38	10,2%	
Stredné špeciálne školy 	78	14	17,9%	
Spolu	1 039	140	13,5%	

Stredné školy na území Bratislavského kraja v školskom roku 2000/2001 navštevovalo 39 961 študentov denného štúdia, čo predstavuje 13,4 % z celkového počtu študentov stredných škôl v SR. Pomerne vysoká koncentrácia zariadení stredného školstva v Bratislavskom kraji podmieňuje ten fakt, že na území cieleného regiónu je sústredená necelá pätina (18,1 %) všetkých študentov gymnázií v SR, viac ako pätina (22,1 %) všetkých študentov stredných odborných škôl a stredných odborných učilíšť, necelá pätina (18,1 %) študentov stredných špeciálnych škôl a necelá polovica (45 %) študentov konzervatórií. 

Počet študentov stredného školstva (denné štúdium) 2000/2001
Druh školy	Slovenská republika	Bratislavský kraj	Podiel BA/SR	
Gymnázia	86 239	15 614	18,1%	
Stredné odborné školy	99 581	12 453	12,5%	
Konzervatória	1 623	731	45,0%	
Stredné odborné učilištia	106 775	10 244	9,6%	
Stredné špeciálne školy 	5 071	919	18,1%	
Spolu	299 289	39 961	13,4%	

Vzdelávacie zariadenia stredného školstva cieľového regiónu zohrávajú dôležitú úlohu v poskytovaní odborného a všeobecného vzdelania popri zamestnaní. Popri zamestnaní v Bratislavskom kraji študovalo v školskom roku 2000/2001 3 979 študentov, čo predstavuje necelú tretinu z celkového počtu študujúcich popri zamestnaní v SR.

Jedným z rozhodujúcich činiteľov rozvoja stredného školstva je jeho učiteľská základňa. Na stredných školách cieľového regiónu v školskom roku 2000/2001 pôsobilo 4 370 učiteľov, pričom viac ako polovica z nich učila na stredných odborných školách a stredných odborných učilištiach a viac ako tretina pôsobila na gymnáziách.

Počet učiteľov na stredných školách 
Druh školy	Slovenská republika	Bratislavský kraj	Podiel BA/SR	
Gymnázia	7 672	1 557	20,3%	
Stredné odborné školy	12 264	1 730	14,1%	
Konzervatória	    643	  310	48,2%	
Stredné odborné učilištia	6 745	  647	9,6%	
Stredné špeciálne školy	   516	 126	24,4%	
Spolu	27 840	4 370	15,7ˇ%	

Vzhľadom na rozhodujúcu úlohu učiteľov a pedagógov v procese vnútornej premeny stredného školstva a jeho modernizácie je potrebné venovať zvýšenú pozornosť otázkam ďalšieho vzdelávania a zvyšovaniu ich kvalifikačnej spôsobilosti. Toto je predpokladom efektívneho využitia budúcich nevyhnutných investícií do rozvoja infraštruktúry škôl predovšetkým vo vzťahu k informačným a komunikačným technológiám.

Terciárne vzdelávanie 

Sektor terciárneho vzdelávania zohráva dôležitú úlohu v rozvoji spoločnosti a jeho význam v zabezpečovaní kvalifikačnej úrovne a flexibility pracovnej sily bude naďalej rásť. Potenciál terciárneho vzdelávania je v značnej miere sústredený v Bratislavskom kraji, na území ktorého je lokalizovaných 5 vysokých škôl (22 % z celkového počtu vysokých škôl v SR) s počtom fakúlt 28. Na vysokých školách Bratislavského kraja v školskom roku 2000/2001 študovalo 40 645 študentov denného štúdia (43,4 % z celkového počtu študentov denného štúdia v SR) a 11 881 študentov študujúcich popri zamestnaní (30,5 % z celkového počtu študentov popri zamestnaní v SR). 

Vysokoškolské vzdelávanie v rámci cieľového regiónu ponúkajú verejne inštitúcie terciárneho vzdelávania: Univerzita Komenského s 12-mi fakultami, Slovenská technická univerzita so 6-mi fakultami, Ekonomická univerzita so 6-mi fakultami, Vysoká škola múzických umení s 3-ma fakultami a Vysoká škola výtvarných umení s počtom fakúlt 1. Okrem verejných vysokých škôl terciárne vzdelávanie ponúka Akadémia policajného zboru, ktorá je v pôsobnosti Ministerstva vnútra SR. Na území Slovenskej republiky pôsobia dve vysoké školy neštátneho typu, a to Katolícka univerzita v Ružomberku a Vysoká škola manažmentu v Trenčíne. V rámci Bratislavského kraja v súčasnosti nepôsobí žiadna neštátna vysoká škola. 

Jednou z hlavných výziev, pred ktorými stojí vysoké školstvo v SR, je jeho adaptácia na zmeny vyplývajúce z vnútorného ekonomického a spoločenského vývoja, tak aj z integráciou  SR do Európskej únie. Štruktúra  terciárneho vzdelávania a jeho obsah by mal pružne reagovať na potreby spoločnosti založenej na vedomostiach a na skladbu trhu práce. Tento problém osobitne zreteľne vystupuje v Bratislavskom regióne, ktorý sa vyznačuje vysokou dynamikou štrukturálnych zmien v ekonomike. V snahe vyhovieť týmto požiadavkám a v úsilí posilniť európsku dimenziu terciárneho vzdelávania vysoké školy Bratislavského regiónu reflektujú Bolognskú deklaráciu (napr. formálnym rozčleňovaním štúdia na bakalárske, magisterské a doktorandské), zaviedli kreditový systém štúdia a zosúlaďujú ho s európskymi štandardami, čím podporujú mobilitu a vznik európskeho vysokoškolského priestoru a diverzifikujú ponuku študijných odborov. V školskom roku 2000/2001 vysoké školy cieľového regiónu ponúkali štúdium v 287-tich študijných odboroch, z toho Univerzita Komenského v 178-tich študijných odboroch, Slovenská technická univerzita v 58-tich odboroch, Ekonomická univerzita v 16-tich odboroch, Vysoká škola múzických umení v 19-tich odboroch a Vysoká škola výtvarných umení v 16-tich študijných odboroch.

Kvalita a rozvoj terciárneho vzdelávania úzko súvisí s odbornou úrovňou učiteľského personálu. Z hľadiska počtu učiteľov vysokých škôl Bratislavský región má dominantné postavenie. Na vysokých školách cieľového regiónu pôsobilo 4 416 interných učiteľov (47,6 % z celkového počtu  interných učiteľov VŠ v SR) a 1 172 externých učiteľov (42,9 % z celkového počtu externých učiteľov VŠ v SR). Avšak učiteľská základňa vysokého školstva sa vyznačuje nedostatkom pracovníkov s vyššími pedagogickými hodnosťami a nepriaznivou vekovou štruktúrou. Rovnako je nedostatočne rozvinutý systém ďalšieho vzdelávania učiteľov a pedagogických pracovníkov v sektore terciárneho vzdelávania.

Bratislavský kraj si dlhodobo udržiava prvenstvo v počte novoprijatých študentov na vysoké školy. V školskom roku 2000/2001 bolo na vysoké školy prijatých 10 087 študentov, čo predstavuje 41,6 % zo všetkých novoprijatých študentov v rámci SR. Napriek tomu dopyt po terciárnom vzdelávaní nie je zďaleka uspokojený. Kapacity terciárneho vzdelávania sú výrazne poddimenzované vo vzťahu k dopytu po ňom Tento nepomer  je jedným z kľúčových faktorov zaostávania cieľového regiónu a Slovenska v podiele pracovnej sily s vysokoškolským vzdelaním. za európskym štandardom. 

Ďalšie vzdelávanie

Sektor ďalšieho vzdelávania v Bratislavskom kraji má v porovnaní s ostatným územím Slovenska relatívne lepšie východiska  práve v dôsledku vysokej koncentrácie inštitúcií počiatočného vzdelávania, orgánov ústrednej štátnej správy a vysokého počtu podnikateľských subjektov. Avšak aj v podmienkach cieľového regiónu, rovnako ako v celej SR, absentujú spoľahlivé štatistické ukazovatele o ďalšom vzdelávaní. 

Na území Bratislavského kraja ďalšie vzdelávanie poskytujú predovšetkým stredné a vysoké školy, vzdelávacie inštitúcie v pôsobnosti orgánov ústrednej štátnej správy a vzdelávacie inštitúcie právnických a fyzických osôb. Ďalšie vzdelávanie sa uskutočňuje prostredníctvom krátkodobých alebo dlhodobých programov v rámci akreditovaných a neakreditovaných vzdelávacích aktivít. Podľa údajov MŠ SR  v rámci Bratislavského kraja pôsobí 112 vzdelávacích ustanovizní, ktoré ponúkajú akreditované vzdelávacie aktivity, pričom 90 % z nich je situovaných v hlavnom mieste SR Bratislave. Na poskytovaní ďalšieho vzdelávania v cieľovom regióne sa najväčšou mierou podieľajú vzdelávacie zariadenia stredného a vysokého školstva (37 %) a vzdelávacie inštitúcie orgánov ústrednej štátnej správy (30 %).

Vzdelávacie programy ďalšieho vzdelávania sú zamerané prevážne na ďalšie odborné vzdelávanie a prípravu, ktoré účastníkovi umožňujú rozširovať, prehlbovať alebo obnovovať vedomosti a zručnosti vrátane získania spôsobilosti na vykonanie špecializovaných činnosti. Tieto programy tvoria viac ako 90 % z celkového počtu poskytovaných  programov v rámci ďalšieho vzdelávania. Nezanedbateľnú súčasť vzdelávacích programov tvoria kurzy zamerané na výučbu cudzích jazykov, výpočtovej techniky a manažment (42 %). 

Pre efektívne fungovanie systému ďalšieho vzdelávania v súčasnosti chýba potrebné právne a inštitucionálne zázemie, ktoré by usmerňovalo a podnecovalo účasť v ňom nielen zamestnancov, zamestnávateľov, ale aj širokých vrstiev obyvateľstva.

2.2.3.	Zamestnanosť v regióne 

Bratislavský kraj má v rámci Slovenska dominantné postavenie v oblasti zamestnanosti, ktoré dokazuje vysoký podiel podnikateľských subjektov, vysoká koncentrácia zamestnancov, vysoká priemerná nominálna mzda a aj sektorovo-odvetvová štruktúra zamestnanosti v porovnaní s ostatnými krajmi.

Počet zamestnaných v Bratislavskom kraji v roku 2001 dosiahol úroveň 308,3 tis. osôb a medziročne poklesol o 2,5 tis. osôb (o 0,8 %). Z celkového počtu zamestnancov bolo 48,5 % žien. V rokoch 1999 a 2000 zamestnanosť v kraji rástla priemerne ročne o 0,4 percentuálneho bodu.

Výrazne priaznivejšia, ako na celom Slovensku, je v Bratislavskom kraji sektorová a odvetvová štruktúra zamestnanosti, keď v primárnom sektore pracuje 2 % z celkového počtu pracujúcich v kraji (v SR 6,3 %), v sekundárnom sektore 24,5 % pracujúcich (v SR 38,1 %) a v terciárnom sektore 73,5 % pracujúcich (v SR 55,6 %). Takáto sektorová štruktúra zamestnanosti pretrváva v kraji od roku 1998.

V rámci sekundárneho sektora je zamestnanosť zo 64 % sústredená v odvetviach priemyselnej výroby, 25,4 % pracujúcich pracuje v stavebníctve a 9,4 % pracujúcich vo výrobe elektrickej energie, plynu a vody.

V terciárnom sektore je podiel zamestnanosti výrazne vyšší ako v celej SR v peňažníctve a poisťovníctve – 6,8 % (v SR 3,3 %), v iných obchodných službách a výskume – 17,4 % (v SR 8,8 %).

Miera zamestnanosti v Bratislavskom kraji bola v roku 2001 vyššia o 12 percentuálnych bodov ako jej úroveň za SR (68,5 %). Výrazne vyššia miera zamestnanosti v Bratislavskom kraji je aj u oboch pohlaví.

Miera zamestnanosti 15 – 64 rokov (v %) v Bratislavskom kraji a SR v rokoch 1998 – 2001 
Región	Spolu	Muži	Ženy	
	1998	1999	2000	2001	1998	1999	2000	2001	1998	1999	2000	2001	
Bratislavský kraj	70,1	69,7	69,7	68,5	74,7	73,8	74,3	72,9	65,8	65,9	65,4	64,4	
Slovensko	60,1	57,8	56,5	56,5	66,7	63,5	61,5	61,4	53,5	52,1	51,5	51,8	
Rozdiel	9,9	11,9	13,2	12,0	8,0	10,3	12,8	11,5	12,3	13,5	13,9	12,6	
Prameň: Výberové zisťovanie pracovných síl (1994 – 2001), ŠÚ SR, máj 2002

	O sile ekonomiky v Bratislavskom kraji, ako aj kvalitatívnej úrovni pracovnej sily, vypovedá aj mzdová úroveň. Priemerná nominálna mzda v kraji v I. polroku 2002 bola 17 647 Sk, čo je viac v porovnaní s priemernou nominálnou mzdou v hospodárstve SR za rovnaké obdobie o 4,8 tis. Sk (o 37,7 %).

	Pod úrovňou priemernej nominálnej mzdy v Bratislavskom kraji v I. polroku 2002 boli vo výrobnej sfére odvetvia poľnohospodárstvo (11 514 Sk), stavebníctvo (15 456 Sk) a doprava, pošty a telekomunikácie (16 609 Sk), v nevýrobnej sfére hotely a reštaurácie (11 930 Sk), školstvo (11 289 Sk), zdravotníctvo (12 560 Sk), ostatné verejné, sociálne a osobné služby (14 547 Sk) a verejná správa, obrana a povinné sociálne zabezpečenie (17 079 Sk). Krajský priemer prekročili odvetvia peňažníctvo a poisťovníctvo (28 145 Sk) a priemysel spolu (19 024 Sk).

	V hlavnom meste SR Bratislave bola priemerná nominálna mesačná mzda na jedného zamestnanca v I. polroku 2002 ešte vyššia a predstavovala 17 918 Sk, čo je o 1,5 % vyššia ako krajský priemer. Najvyššie priemerné nominálne mzdy boli v okrese Bratislava IV (19 654 Sk) a v okrese Bratislava II (18 493 Sk), najnižšia mzdová úroveň pretrváva v mimobratislavských okresoch Senec (13 847 Sk), Malacky (13 983 Sk) a Pezinok (12 017 Sk).

	Kvalitatívnym parametrom zamestnanosti je kvalifikačná úroveň a kvalifikačná štruktúra zamestnanosti. Z hľadiska dosiahnutého stupňa vzdelania je štruktúra pracujúcich v Bratislavskom kraji oveľa priaznivejšia ako na celom Slovensku. V roku 2001 tu bol viac ako dvojnásobný podiel pracujúcich s vysokoškolským vzdelaním – 26,7 % (v SR 12,9 %), vyšší podiel pracujúcich s úplným stredným vzdelaním s maturitou o 4,4 percentuálnych bodov, nižší podiel pracujúcich so základným vzdelaním o 1,4 percentuálneho bodu, nižší podiel pracujúcich s učňovskou školou a strednou školou bez maturity o 14,1 percentuálnych bodov a nižší podiel vyučených s maturitou o 2,8 percentuálnych bodov.

	V Bratislavskom kraji je vyšší podiel pracujúcich žien ako mužov s vysokoškolským vzdelaním (o 0,4 percentuálneho bodu), s úplným stredným vzdelaním s maturitou (o 10 percentuálnych bodov) a so základným vzdelaním, resp. bez vzdelania (o 1,4 percentuálneho bodu). Pracujúci muži majú vyšší podiel na počte pracujúcich s učňovskou a strednou školou bez maturity (o 10,3 percentuálnych bodov) a na počte pracujúcich vyučených s maturitou (o 1,5 percentuálneho bodu).

	Z odvetvového hľadiska najvyšší podiel vysokoškolsky vzdelaných pracujúcich pracuje v odvetviach terciárneho sektora a v stavebníctve, ktorý sa pohybuje od 8,9 percentuálnych bodov v hoteloch a reštauráciách po 58,7 percentuálnych bodov v školstve, pritom v týchto odvetviach je výrazne vyšší podiel pracujúcich mužov s vysokoškolským vzdelaním ako žien. Štruktúra pracujúcich podľa dosiahnutého stupňa vzdelania a pohlavia je podrobne uvedená v prílohe.

	Štruktúra zamestnanosti v kraji sa začala meniť nadväzne na reštrukturalizáciu hospodárstva v kraji, najmä priemyslu a vybraných odvetví terciárneho sektora. Trend týchto zmien sa predpokladá výraznejší v ďalšom období. Súvisí to predovšetkým so zavádzaním sofistikovaných výrobných technológií, postupným zvyšovaním kvality služieb a rozvojom služieb náročných na vysokokvalifikovanú a zručnú pracovnú silu.

2.2.4.	Nezamestnanosť v regióne 

Nezamestnanosť v Bratislavskom kraji relatívne nebola a ani nie je taká kritická ako v ostatných krajoch SR. Trh práce v tomto kraji absorbuje prevažnú časť pracovnej sily. Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti sa od roku 1997 pohybuje od 4,44 % do 6,8 % a predstavuje asi tretinu celoslovenského priemeru. Priemerný počet evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji tvorí od roku 1997 približne 4 až 5 % z celkového priemerného počtu evidovaných nezamestnaných.

Vývoj nezamestnanosti – miera evidovanej nezamestnanosti a počet evidovaných nezamestnaných
Región	Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v %	
	1997	1998	1999	2000	2001	
Slovenská republika	12,94	13,67	17,31	18,24	18,25	
Bratislavský kraj	4,86	4,44	6,08	6,80	6,08	
						
	Priemerný mesačný počet evidovaných nezamestnaných v os.	
Slovenská republika	336 661	379 466	485 202	517 925	520 642	
Bratislavský kraj	15 445	15 951	21 623	24 453	22 435	
Prameň: Národný úrad práce

Z tokových veličín (to znamená z prítoku nezamestnaných osôb do evidencie nezamestnaných a odtoku evidovaných nezamestnaných z evidencie úradov práce) vyplýva, že počet evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji sa výrazne nezvyšoval. Evidovaných nezamestnaných, ktorí boli umiestnení úradom práce alebo sami si našli zamestnanie, bolo okolo 60 % z celkového odtoku evidovaných nezamestnaných.

Toky – do/z evidencie úradov práce v Bratislavskom kraji
	1997	1998	1999	2000	2001	
Bratislavský kraj	
Prítok	25 021	29058	35021	33202	31989	
Odtok	25 970	25888	27684	35443	33557	
Prameň: Národný úrad práce

Trh práce v Bratislavskom kraji, tak ako i v celej SR, sa vyznačoval od roku 1997 na jednej strane nárastom ponuky pracovnej sily a na druhej strane nízkym dopytom po pracovnej sile. Do roku 2000 evidovaná nezamestnanosť ovplyvnená touto situáciou na trhu práce vzrastala a znižoval sa počet voľných pracovných miest. Priaznivejší vývoj na trhu práce nastal až v roku 2001, ktorý je znázornený aj v nasledujúcom grafe.

Vývoj priemerného počtu evidovaných nezamestnaných a priemerného počtu voľných pracovných miest v Bratislavskom kraji v rokoch 1997 až 2001

Celkový dopyt zo strany zamestnávateľov po profesiách klesal do roku 2000 s výnimkou profesií zákonodarcovia, vedúci a riadiaci zamestnanci, vedeckí a odborní duševní zamestnanci, technickí, zdravotnícki, pedagogickí zamestnanci a zamestnanci v príbuzných odboroch a nižší administratívni zamestnanci (úradníci) (triedy 1 – 4 podľa klasifikácie zamestnania KZAM – ISCO–88), v ktorých bol nárast v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Najnižší dopyt zamestnávateľských subjektov s klesajúcou tendenciou bol po pomocných a nekvalifikovaných zamestnancoch, u ktorých nezamestnanosť vzrastala a ich počet na jedno voľné pracovné miesto v sledovanom období bol najvýraznejší koncom roku 2000 a predstavoval 58 evidovaných nezamestnaných.  Celkový nárast dopytu po pracovných silách nastal v roku 2001 vo všetkých profesiách. 

Z hľadiska odvetví, v ktorých evidovaní nezamestnaní pracovali pred vstupom do nezamestnanosti, najvýraznejší podiel tvorili evidovaní nezamestnaní, ktorí prišli do evidencie nezamestnaných zo zdravotníctva a ostatných verejných, sociálnych a osobných služieb. Z celoslovenského hľadiska výrazný podiel tvorili evidovaní nezamestnaní, ktorí pred vstupom do evidencie nezamestnaných pracovali v odvetviach priemyslu.

Aj napriek stále relatívne nízkej miere evidovanej nezamestnanosti je nezamestnanosť v Bratislavskom kraji nepriaznivejšia z hľadiska štruktúry evidovaných nezamestnaných v porovnaní s ostatnými krajmi SR.

Nadpriemerný podiel evidovaných nezamestnaných z hľadiska vzdelanostnej štruktúry je v kraji v skupine evidovaných nezamestnaných s vysokoškolským vzdelaním. Ich podiel na celkovom počte evidovaných nezamestnaných tvoril koncom roku 2001 8,6 %, čo je viac ako v Slovenskej republike (2,6 %) a tiež viac  v porovnaní s ostatnými krajmi. Aj absolútny počet evidovaných nezamestnaných s vysokoškolským vzdelaním v Bratislavskom kraji patrí medzi najvyššie v porovnaní s ostatnými regiónmi. Na druhej strane, evidovaní nezamestnaní s vysokoškolským vzdelaním, najmä čerství absolventi škôl, zotrvajú v evidencii nezamestnaných spravidla menej ako tri mesiace, čo je najkratšia doba spomedzi všetkých krajov v SR.
 
Nepriaznivá situácia je aj v skupine evidovaných nezamestnaných s úplným stredným odborným vzdelaním, pričom ich podiel na celkovom počte evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji tvoril koncom roku 2001 19,3 % a v SR 15,3 %, v skupine evidovaných nezamestnaných s úplným stredným všeobecným vzdelaním (6,5 %, 3,6 %) a s ukončeným stredným odborným vzdelaním s maturitou (10,1 %, 8,5 %).

Najvýraznejší podiel z hľadiska vzdelania 30,9 % tvorili evidovaní nezamestnaní s vyučením a stredným odborným vzdelaním bez maturity (v SR to bolo 37,9 %)  a 23,4 % so základným vzdelaním (v SR 28,6 %) z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji.

Z hľadiska vekovej štruktúry evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji pretrvával výrazný podiel evidovaných nezamestnaných mladých ľudí vo veku do 25 rokov z celkového počtu evidovaných nezamestnaných, ktorí tým, že okrem iného sú bez praktických skúsenosti, majú malé šance uplatniť sa na trhu práce. Koncom roku 2001 tvorili až 30 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji, čo je vyšší podiel ako celoslovenský podiel (28,2 %). 

Ďalšou rizikovou skupinou na trhu práce sú evidovaní nezamestnaní starší ľudia ako 50 roční, ktorých podiel  z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji rastie výraznejšie v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Koncom roku 2001 tvorili 16,9 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji a ich podiel je vyšší ako celoslovenský (13,9 %).

Aj napriek tomu, že pohyb evidovaných nezamestnaných do/z evidencie nezamestnaných je intenzívny, existuje v Bratislavskom kraji skupina dlhodobo nezamestnaných, ktorá relatívne a aj absolútne vzrástla z 22,4 % koncom roku 1997 na 26,8 % koncom roku 2001. Podiel skupiny evidovaných nezamestnaných viac ako 2 roky z celkového počtu evidovaných nezamestnaných sa pohybuje od 7,2 % koncom roku 1999  do 11,3 % koncom roku 2001. 

Počet evidovaných nezamestnaných a počet dlhodobo nezamestnaných v Bratislavskom kraji koncom rokov 1997 až 2001 (stav k 31.12.)

Okrem dlhodobo nezamestnaných, evidovaných nezamestnaných mladých ľudí, evidovaných nezamestnaných starších ľudí vo veku nad 50 rokov, ako i evidovaných nezamestnaných s nízkym stupňom vzdelania patria k skupine špecifických evidovaných nezamestnaných ohrozených na trhu práce aj evidovaní nezamestnaní absolventi škôl a evidovaní nezamestnaní občania so zmenenou pracovnou schopnosťou.

Skupina evidovaných nezamestnaných absolventov škôl má od roku 1999 klesajúcu tendenciu, avšak naďalej pretrváva ich vyšší podiel na celkovom počte evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji v porovnaní s celoslovenským priemerom. Taktiež pretrváva vyšší podiel, ako je celoslovenský, v skupine evidovaných nezamestnaných absolventov vysokých škôl v Bratislavskom kraji na celkovom počte evidovaných nezamestnaných absolventov škôl v SR.

Obmedzené možnosti prístupu na trh práce z dôvodu zdravotného handicapu majú aj občania so zmenenou pracovnou schopnosťou (ZPS) a občania so zmenenou pracovnou schopnosťou s ťažším zdravotným postihnutím (ZPS s ŤZP). Ich podiel predstavoval 4,0 % z celkového priemerného počtu evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji v roku 2001.

Priemerný počet evidovaných nezamestnaných občanov so ZPS a občanov so ZPS s ŤZP a ich podiel na celkovom počte evidovaných nezamestnaných v Bratislavskom kraji
		1997	1998	1999	2000	2001	
Počet evidovaných nezamestnaných občanov so ZPS a občanov so ZPS s ŤZP (v os.)	

BA	1 004	890	917	947	908	
	SR	23 187	23 011	25 551	27 237	28 747	
Podiel na celkovom počte EN v %	BA	6,5	5,6	4,2	3,9	4,0	
	SR	6,9	6,1	5,3	5,3	5,5	
Prameň: Národný úrad práce

Rizikové skupiny z hľadiska umiestnenia na trhu práce sú aj ženy, ktoré sa starajú o deti a iné závislé osoby. 

2.2.5. 	Aktívna politika trhu práce

Pre Bratislavský kraj je z  dôvodu nízkej miery evidovanej nezamestnanosti charakteristický najmenší podiel evidovaných nezamestnaných podporovaných prostredníctvom nástrojov aktívnej politiky trhu práce (APTP) v rámci SR. V roku 1999 tvoril ich podiel 9,7 % z celkového počtu umiestnených prostredníctvom nástrojov APTP. Postupne tento podiel poklesol na 3,6 % v roku 2001. 

		Počet zaradených evidovaných nezamestnaných (EN) do rekvalifikácie od roku 1997 do roku 2000 vykazoval v Bratislavskom kraji (aj v SR) klesajúcu tendenciu a k pozitívnemu obratu došlo až v roku 2001. 

		V rámci Bratislavského kraja bolo v rokoch 1997 – 2000 do rekvalifikácie zaradených 1 375 EN (317 EN v roku 2000), čo predstavuje 5,6 % z ich celkového počtu v SR (6,0 % z celkového počtu v SR v roku 2000). Z celkového počtu 1 204  EN (303 EN v roku 2000), ktorí rekvalifikáciu ukončili, sa v roku 2000 umiestnilo 102 EN (366 EN v roku 2001), čo predstavuje 27,9 % účastníkov (30,4 % v roku 2001). V Bratislavskom kraji podiel umiestnených EN na trhu práce po absolvovaní rekvalifikácie vysoko prevýšil celoslovenský priemer v roku 2001 o 6,8 % čo súvisí so schopnosťou trhu práce absorbovať rekvalifikované pracovné sily v nadväznosti na najlepšiu ekonomickú situáciu tohto kraja z pomedzi všetkých krajov SR. V roku 2001 vzrástol objem finančných prostriedkov vynaložených na rekvalifikáciu a zvýšil sa aj počet účastníkov.

		Z celkového počtu EN v Bratislavskom kraji, ktorí rekvalifikáciu ukončili v roku 2001 bolo 65,0 % žien, 28,4 % dlhodobo EN, 5,4 % absolventov, 3,2 % EN so zmenenou pracovnou schopnosťou, a 0,4 % mladistvých. 

		V rámci Bratislavského kraja bolo v  roku 2001 začatých 180 kurzov, čo predstavuje podiel 7,4 % z 2 448 kurzov začatých v SR. Z tohto počtu bolo najviac kurzov začatých v oblasti výpočtovej techniky (49 kurzov) a v oblasti obchodu a služieb (32 kurzov). Najvyššia úspešnosť v počte umiestnených rekvalifikovaných EN bola v oblasti kurzov zameraných na robotnícke povolania (62 %) a manažment a podnikanie (41 %). Uvedené dva typy kurzov dosiahli v roku 2001 aj najvyššiu úspešnosť v rámci SR (31 %).

		Z hľadiska okresov v rámci kraja bolo najviac evidovaných nezamestnaných zaradených do rekvalifikácií v okrese Bratislava V (404 EN), ktorý mal aj najvyšší podiel umiestnených rekvalifikovaných EN (44 %). Najmenší počet zaradených EN do rekvalifikácie (38 EN) a aj najnižší podiel umiestnených rekvalifikovaných EN (3 %) na trhu práce bol v okrese Senec.

		V kraji sa uplatňuje politika preferencie zlepšovania zamestnateľnosti evidovaných nezamestnaných najmä prostredníctvom rekvalifikácií. Táto politika vychádza z rozvinutého trhu práce s vysokou absorbčnou schopnosťou najmä na vysokoškolsky vzdelanú pracovnú silu. Podpora vytvárania pracovných miest je preferovaná v prípade riešenia pracovného uplatnenia marginalizovaných skupín.

		Významnú skupinu tvoria nástroje APTP určené na podporu vytvárania nových pracovných miest. 

		Od roku 1997 malo vytváranie podporovaných PM pomocou týchto nástrojov klesajúci trend. Najnižší počet vytvorených PM bolo v roku 2000 kedy bolo v  SR vytvorených iba 3 195 PM a v Bratislavskom kraji iba 70 PM. Výrazné zvýšenie objemu finančných prostriedkov na APTP v roku 2001 malo za následok aj rast počtu vytvárania PM. Pomocou týchto nástrojov bolo v roku 2001 v Bratislavskom kraji vytvorených 341 pracovných miest (PM), čo predstavuje 2,7 % z celkového počtu 12 625 vytvorených PM v SR. Na vytvorené PM bolo v roku 2001 umiestnených 73 dlhodobo EN (21,4 %), 29 EN so zmenenou pracovnou schopnosťou (8,5 %), 16 absolventov (4,7 %) a 223 ostatných EN (65,4 %). Je to podobná štruktúra umiestnených EN ako za celú SR.

		V rámci týchto nástrojov bolo v roku 2001 najväčšie množstvo podporovaných PM bolo vytvorených formou dohodnutých verejnoprospešných pracovných miest 141 PM (41,3 % z celkového počtu vytvorených PM v rámci kraja a 3,2 % z celkového počtu 4 407 touto formou vytvorených PM v SR), dohodnutých pracovných miest na samozamestnanie 136 PM (39,9 % z celkového počtu vytvorených PM v rámci kraja a 5,6 % z celkové počtu 2 434 PM na samozamestnanie vytvorených v SR) a 10 dohodnutých PM pre absolventov a mladistvých (2,9% z celkového počtu vytvorených PM v rámci kraja a 5,5 % z celkové počtu 182 PM pre absolventov a mladistvých vytvorených v SR). Z hľadiska okresov Bratislavského kraja najviac umiestnených EN na trhu práce pomocou týchto nástrojov  v roku 2001 bolo v okresoch Pezinok (74 EN, čo predstavuje 21,7 % z celkového počtu umiestnených v kraji) a Senec (55, čo predstavuje 21,7 % z celkového počtu umiestnených v kraji) a najmenej v okrese Bratislava II, a to 22 EN (6,5 %). Možno však konštatovať, že vo využívaní jednotlivých nástrojov APTP existujú v rámci Bratislavského kraje značné diferencie.

		V Bratislavskom kraji pretrváva veľmi nízky počet vytvorených dohodnutých verejnoprospešných pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných (DVPPMDN). Ich podiel na celkovom počte vytvorených PM v kraji v roku 2000 dosiahol 1,44 % a v roku 2001 1,7 %. 

		V absolútnom vyjadrení bolo v Bratislavskom kraji v roku 2000 vytvorených 939 PM a na týchto PM bolo umiestnených 969 dlhodobo EN. V roku 2001 klesol počet vytvorených PM na 669 PM, na ktoré bolo umiestnených 677 dlhodobo EN.

		Najviac DVPPMDN vytvorili obce (67 %), rozpočtové alebo príspevkové organizácie zriadené obcou (10 %) občianske združenia a zariadenia sociálnych služieb (9 %).

Medzi najčastejšie využívané nástroje APTP v Bratislavskom kraji možno zaradiť príspevok na prevádzku chránenej dielne a chráneného pracoviska. 

V roku 2001 bolo v Bratislavskom kraji prostredníctvom príspevku na zriadenie chránenej dielne a chráneného pracoviska zamestnávateľovi novovytvorených 161 PM, čo predstavuje 12,9 % z celkového počtu 1 246 vytvorených PM touto formou v SR. Na takto vytvorené pracovné miesta bolo umiestnených 153 občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou, 18 dlhodobo EN, 8 zmenenou pracovnou schopnosťou s ťažším zdravotným postihnutím a dvaja absolventi. 

V rámci okresov bol tento nástroj v roku 2001 najviac využívaný v okrese Bratislava I, kde bolo vytvorených 67 PM, čo predstavuje 41,6 % Bratislavského kraja, a na ktoré bolo umiestnených 67 občanov so ZPS a z tohto počtu bolo 7 dlhodobo EN.

Prostredníctvom príspevku na zriadenie chránenej dielne a chráneného pracoviska osobe samostatne zárobkovo činnej bolo v Bratislavskom kraji vytvorených v roku 2001 5 PM, čo predstavuje 4,2 % z podielu SR.

Pomocou príspevku na prevádzku chránenej dielne bolo v rámci Bratislavského kraja v roku 2001 podporené udržanie 369 PM (o 53 viac ako v roku 2000), čo predstavuje 19,0 % z celkového počtu 1 947 podporených PM v SR. 

	Objem prostriedkov vynaložených na nástroje APTP zaznamenával v SR od roku 1997 do roku 1999 klesajúci trend, nakoľko so zvyšujúcou sa mierou nezamestnanosti narastal aj objem vynaložených prostriedkov na pasívnu politiku trhu práce z celkového objemu prostriedkov vyčlenených na politiku trhu práce.

Podobný trend možno badať aj v Bratislavskom kraji, kde objem prostriedkov čerpaných na APTP predstavoval v rokoch 1997 a 1998 viac ako 100 mil. Sk ročne, kým v roku 1999 bol tento objem len o niečo viac ako 50 mil. Sk. Napriek nárastu prostriedkov určených na APTP v roku 2000 dosiahol objem čerpaných prostriedkov na APTP v Bratislavskom kraji úroveň predchádzajúceho roku čo súviselo aj s nízkym využitím rozpočtovaných prostriedkov (51,63 %, za SR 85 %). Nárast čerpania prostriedkov na opatrenia aktívnej politiky trhu práce v Bratislavskom kraji bol zaznamenaný až v roku 2001, ako reakcia na mierny nárast miery evidovanej nezamestnanosti v tomto kraji (na 63,23 %). 

Podiel čerpaných prostriedkov na APTP v Bratislavskom kraji predstavoval z celkového objemu čerpaných prostriedkov na APTP v SR v roku 1997 3,5 %, v roku 1998 5,2 %, v roku 1999 11,7 %, v roku 2000 napriek celkovému nárastu objemu prostriedkov na APTP v SR o 231 % skoro nezmenenú absolútnu výšku, čím podiel Bratislavského kraja poklesol až na úroveň 3,4 % a v roku 2001 dosiahol tento podiel úroveň 3,6 %.

Celkovo možno konštatovať, že objem čerpaných prostriedkov na APTP v Bratislavskom kraji dosahuje trvalo najmenší podiel zo všetkých krajov SR. Na porovnanie kraje s najvyššou  mierou evidovanej nezamestnanosti (Prešovský a  Košický kraj) čerpali napr. v roku 2001 na opatrenia APTP 7,3 a 7,6-krát viac finančných prostriedkov.

Z hľadiska okresov Bratislavského kraja najväčší objem prostriedkov na APTP dlhodobo čerpá okres Bratislava I (23,5 % z objemu čerpaných prostriedkov na APTP v rámci kraja v roku 2001) a Bratislava II (19,1 %). Najmenší objem čerpaných prostriedkov v rámci kraja (3,1 %) bol v roku 2001 v okrese Senec.

2.2.6.	Sociálna integrácia

	Aj napriek tomu, že princípy dodržiavania práv a slobôd bez diskriminácie podľa pohlavia, rasy, farby pleti, jazyka, náboženstva, politickej príslušnosti, národnostného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, rodu alebo iného postavenia sú obsiahnuté v Ústave SR a celom právnom poriadku SR, dochádza v praxi k určitým nerovnostiam a znevýhodneniam niektorých jedincov a skupín. Tieto nerovnosti a znevýhodnenia vyplývajú z nedostatočného odstraňovania bariér a osvety v tejto oblasti.

	Rozdielny prístup k mužom a ženám ani v praxi neexistuje v oblasti vzdelávania. Vo všeobecnosti je možné povedať, že technické študijné odbory študuje viac chlapcov ako dievčat a humanitné študijné odbory viac dievčat.

	V minulom režime boli v školskom systéme vzdelávané zdravé a zdravotne postihnuté deti. Tento trend sa v posledných rokoch mení, najmä v predškolských zariadeniach a základných školách je zavádzaná integrácia detí s rôznymi druhmi postihnutia. Pretrvávajú však doposiaľ bariéry spôsobené nedostatočnou technickou infraštruktúrou, počtom osobných asistentov a v niektorých prípadoch aj nepochopením vedenia škôl a rodičovskej verejnosti. Odstránenie týchto nedostatkov závisí od rozsahu finančných zdrojov, ktoré je možné použiť na investície, vzdelávanie a osvetu pedagogických pracovníkov a verejnosti.

	Existujú však rozdiely v prístupe k znevýhodneným skupinám a k rovnakým príležitostiam medzi mužmi a ženami, a to jednak pokiaľ ide o ich prístup na trh práce, ako aj o zotrvanie na trhu práce, najmä v tých prípadoch, ak ide o vplyv aj ďalších aspektov života.

	Zákon o zamestnanosti vytvára podmienky na podporu vyrovnávania nerovnosti pre znevýhodnené skupiny v ich prístupe na trh práce najmä formou nástrojov aktívnej politiky trhu práce a poradenských aktivít. Tieto sú zamerané najmä na dlhodobo nezamestnaných, u ktorých riziko sociálneho vylúčenia spôsobuje nízka úroveň vzdelania (kvalifikácia príslušníkov rómskej etnickej menšiny, zdravotne postihnutých občanov, staršie osoby, osoby s problémami sociálneho začlenenia, absolventov škôl a mladistvých, osoby starajúce sa o deti). Nerovnosť na trhu práce medzi mužmi a ženami, okrem nerovnakého odmeňovania, súvisí predovšetkým so starostlivosťou o rodinu a závislých členov rodiny, ktorá sa stále považuje za úlohu žien. Konflikt rodinných a pracovných rolí sa stáva významným najmä pri vysokej úrovni zamestnanosti a vzdelanosti žien. Väčšina žien hľadá spôsob ako zvládnuť starostlivosť o rodinu a neohroziť vlastnú pracovnú kariéru. Ženy starajúce sa o rodinu, resp. o deti ťažšie nachádzajú uplatnenie na trhu práce i preto, že pre zamestnávateľov sú rizikové a títo pri výbere pracovníkov dávajú prednosť mužom alebo bezdetným ženám. Takýto prístup zamestnávateľov má vplyv na nezamestnanosť žien starajúcich sa o deti. 

	Eliminácia nerovnosti v prístupe na trh práce z dôvodu starostlivosti o deti a iné osoby závislé na zamestnaných osobách je spojená s existenciou potrebných štruktúr poskytujúcich kvalitné služby starostlivosti o tieto osoby. Sú to predovšetkým jasle, materské školy, zariadenia poskytujúce sociálne služby v oblasti starostlivosti o ďalšie závislé osoby.

	Rovnako sa ukazuje potreba zvyšovať informovanosť zamestnancov – osôb starajúcich sa o deti a iné závislé osoby – o existencii siete služieb starostlivosti o deti a o osoby odkázané na starostlivosť zamestnaných osôb.

2.2.7.	Služby zamestnanosti

	Reprezentantom verejných služieb zamestnanosti v kraji je krajský úrad práce a 8 okresných úradov práce, z toho 5 okresných úradov práce na území hlavného mesta SR Bratislavy. Strategické úlohy verejných služieb zamestnanosti v kraji určujú ich samosprávne orgány, a to správny výbor krajského úradu práce a správne výbory okresných úradov práce.

	V novembri 2002 vo verejných službách zamestnanosti v kraji pracovalo 409 zamestnancov, z toho v prvom kontakte 137 zamestnancov (33,5 %). Celkový počet zamestnancov krajského úradu práce predstavuje 8 % z počtu zamestnancov Národného úradu práce celkom a počet zamestnancov krajského úradu práce prvého kontaktu 7,6 % z počtu zamestnancov prvého kontaktu v Národnom úrade práce.

	Súčasná štruktúra usporiadania okresných úradov práce v hlavnom meste SR Bratislave kopíruje územno-správne členenie Bratislavy do piatich okresov, a teda v rámci hlavného mesta je 5 okresných úradov práce. Toto organizačné usporiadanie umelo narúša kontinuálny vývoj jednotného trhu práce na území hlavného mesta SR Bratislavy, zvyšuje administratívnu náročnosť realizácie politiky trhu práce a obmedzuje centralizáciu manažérskych alebo obslužných činností v rámci verejných služieb zamestnanosti v meste, resp. v kraji.

	Na území Bratislavského kraja služby sprostredkovania zamestnania poskytuje 13 súkromných subjektov (ide prevažne o spoločnosti s ručením obmedzeným a fyzické osoby). V prvom polroku 2002 každý z týchto subjektov sprostredkoval v priemere 115 zamestnaní, čo je na úrovni 50 % sprostredkovaných zamestnaní verejnými službami zamestnanosti v Bratislave.

	V oblasti poskytovania poradenstva a vzdelávania pre nezamestnaných občanov pôsobí v Bratislavskom kraji pobočka K.A.B.A. Slovensko (je to záujmové združenie právnických osôb založené Národným úradom práce a švajčiarskou nadáciou Arbeitsgestaltung K.A.B.A. s celoslovenskou pôsobnosťou). V súčasnosti má vyškolených 12 interných a 50 externých lektorov. Prevažnú časť zdrojov potrebných na činnosť získava K.A.B.A. Slovensko z rozpočtu Národného úradu práce na zmluvnom základe (90 %).

	Významnú skupinu subjektov, ktoré pôsobia na trhu práce v Bratislavskom kraji, predstavujú vzdelávacie a rekvalifikačné zariadenia, ktoré vykonávajú rekvalifikáciu evidovaných nezamestnaných a zamestnancov v rekvalifikačných kurzoch akreditovaných Akreditačnou komisiou zriadenou Ministerstvom školstva SR. V Bratislavskom kraji pôsobí 31 takýchto zariadení, čo je 9,2 % z ich celoslovenského počtu.

	Ďalšími štruktúrami, ktoré prispievajú k zlepšeniu podmienok pre prístup na trh práce rôznych skupín osôb, sú verejné a súkromné zariadenia (okrem okresných úradov práce), ktoré poskytujú poradenstvo pre voľbu povolania a výber zamestnania (školy, pedagogicko-psychologické poradne pre jednotlivca, pár a rodinu, súkromné poradne).

2.3.	Referenčný rámec politík, priorít a opatrení

	Tento rámec vychádza z národných stratégií, koncepcií a politík v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a rekvalifikácie, adaptability pracovnej sily, vedy a výskumu, podpory rozvoja podnikania, rovnosti príležitostí v prístupe na trh práce, sociálnej ochrany a integrácie. Zároveň zabezpečuje prepojenie medzi stratégiou rozvoja ľudských zdrojov navrhnutou na pomoc zo štrukturálnych fondov a Európskou stratégiou zamestnanosti. Určuje aj vzťah priorít Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 k dokumentu Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR, k Správe o plnení záverov a priorít z dokumentu „Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR“ za rok 2001 a k Národnému akčnému plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003.

2.3.1.	Rozvoj aktívnej politiky trhu práce a sociálnej integrácie

	Princípy a stratégia aktívnej politiky trhu práce a sociálnej integrácie v rámci tejto priority vychádzajú z troch oblastí politík podporovaných v rámci ESF v rozsahu určenom Nariadením Európskeho parlamentu a Rady EÚ č. 99/1784/ES o Európskom sociálnom fonde.

	Tieto oblasti politík rozpracované v rámci priorít do opatrení sú aktuálne a dôležité z viacerých dôvodov:
1.	Umožnia dosiahnutie ďalšieho pokroku v rozvoji ľudských zdrojov realizáciou záverov a priorít z dokumentu „Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR“ nasledovným spôsobom:
a)	rozšírením rekvalifikácií v kontexte stratégie celoživotného vzdelávania,
b)	realizáciou aktívnej stratégie podpory a povzbudzovania hľadania si zamestnania, zlepšovaním zamestnateľnosti nezamestnaných počas celej doby ich nezamestnanosti,
c)	zvýšením kvality verejných služieb zamestnanosti poskytovaných evidovaným nezamestnaným a zamestnávateľom,
d)	uprednostňovaním opatrení na vzdelávanie a rozvoj ľudských zdrojov pred opatrenia zabezpečujúcimi dočasné zamestnanie,
e)	realizáciou rozvoja ľudských zdrojov v regiónoch, ktoré sú najviac postihnuté nezamestnanosťou.
2.	Podporujú hodnotenie a záväzky prijaté Slovenskou republikou v oblasti rozvoja ľudských zdrojov tým, že vychádzajú zo záverov Správy o plnení záverov a priorít z dokumentu „Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR“ za rok 2001 a sú preto zamerané na:
a)	návrat na trh práce evidovaných nezamestnaných, ktorí sú poberateľmi dávky sociálnej pomoci,
b)	aktivizáciu verejných služieb zamestnanosti personálnym posilnením činností prvého kontaktu tak, aby boli schopné uplatňovať pravidelný a účinný kontakt s evidovanými nezamestnanými počas celého obdobia ich nezamestnanosti a zlepšovať kvalitu a dostupnosť svojich služieb,
c)	zabezpečenie rekvalifikačných programov pre najvyšší možný počet evidovaných nezamestnaných, osobitne rizikových skupín,
d)	zlepšenie podmienok pre pracovnú mobilitu.
3.	Podporujú Európsku stratégiu zamestnanosti tým, že sú zamerané na plnenie jej zásad č. 1 až 4, 6, 7, 10, 11, 13, 14 a 15, ktoré sú rozpracované do opatrení Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003 v rámci I. piliera Zlepšenie zamestnateľnosti, v rámci II. piliera Rozvoj podnikania a v rámci IV. piliera Posilnenie politík rovnakých príležitosti.

Z uvedených dôvodov priority politík zameraných na rozvoj a podporu aktívnej politiky trhu práce, na podporu rovnosti príležitostí v prístupe na trh práce, na podporu a zlepšovanie poradenstva, na podporu integrácie na trhu práce, na podporu zlepšovania a udržiavania zamestnateľnosti, na podporu pracovnej mobility sú hlavným základom na realizáciu priorít Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 v rámci cieľov podľa článku 1 Nariadenia Rady EÚ č. 99/1260/ES ustanovujúceho všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch.

Stratégia rozvoja ľudských zdrojov vychádza dôsledne zo súčasného stavu v kvalite ľudských zdrojov na Slovensku a odlišnej situácie na trhu práce v jednotlivých regiónoch SR, a preto chce prednostne uplatňovať opatrenia navrhnuté v rámci priorít v regiónoch s vysokou, resp. nadpriemernou nezamestnanosťou. Na takýto diferencovaný prístup, resp. prístup zohľadňujúci konkrétne regionálne podmienky, vytvorí možnosti v rámci príslušných politík.

2.3.2.	Rozvoj celoživotného učenia a podpora výskumu a vývoja v kontexte zvyšovania kvality ľudských zdrojov

Stratégia priority zameranej na rozvoj celoživotného učenia a podporu výskumu a vývoja v kontexte zvyšovania kvality ľudských zdrojov sa opiera o dve oblastí politík podporovaných v rámci ESF v rozsahu určenom Nariadením Európskeho parlamentu a Rady EÚ č. 99/1784/ES o Európskom sociálnom fonde. Ide o oblasti politík smerujúcich k zlepšeniu odbornej prípravy a poradenstva ako súčasti politiky celoživotného učenia a na podporu kvalifikovanej, vzdelanej a prispôsobivej pracovnej sily, inovácií a flexibilnej organizácie práce, rozvoja podnikavosti a podmienok pre tvorbu pracovných miest a rozvoja potenciálu vo výskume, vede a technike.

Význam a aktuálnosť priority a  rozpracovaných v rámci nej opatrení spočíva v tom, že svojim obsahom reagujú na úlohy a závery, ktoré boli sformulované v spoločných dokumentoch Európskej komisie a vlády Slovenskej republiky, a to nasledovným spôsobom :
1.	Prispejú k plneniu záverov z dokumentu „Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR“ prostredníctvom:
a)	dôsledného prepojenia odborného vzdelávania a sústavnej prípravy na povolanie s potrebami spoločnosti založenej na vedomostiach
b)	rozvoja systému ďalšieho vzdelávania ako nevyhnutnej podmienky pre rast kvalifikovanosti a prispôsobivosti pracovnej sily v súlade s potrebami trhu práce
c)	rozvoja rekvalifikácií v kontexte jasnej stratégie celoživotného učenia.
2.	Umožnia realizáciu úloh vyplývajúcich zo Správy o plnení záverov a priorít z dokumentu „Spoločné hodnotenie priorít politiky zamestnanosti v SR“ za rok 2001 prostredníctvom:
a)	zvýšenia kompatibility odborného vzdelávania a prípravy s potrebami trhu práce a spoločnosti založenej na vedomostiach (reforma učebných osnov a rozvoj modulového systému vzdelávania)
b)	rozvoja systému ďalšieho vzdelávania tak aby prispieval k rastu zamestnateľnosti a kvality pracovnej sily v kontexte celoživotného učenia
c)	eliminácie prekážok v prístupe k odbornému vzdelávaniu a príprave a ďalšiemu vzdelávaniu pre znevýhodnené skupiny a osobitne pre príslušníkov  rómskej komunity
d)	rozvoja poradenských služieb v rámci počiatočného a ďalšieho vzdelávania a zvýšenia prístupu k týmto službám pre široký okruh záujemcov. 
3. 	Podporujú implementáciu zásad Európskej stratégie zamestnanosti a to najmä zásady č.1, 2, 4, 6, 7, 9, 15. Uvedené zásady sú rozpracované do opatrení Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003 v rámci I. piliera Zlepšenie zamestnateľnosti, III. piliera Podpora prispôsobivosti podnikov a ich zamestnancov a IV. piliera Posilnenie politík rovnakých príležitosti.

	Obsah politík zameraných na uplatňovanie stratégie celoživotného učenia, na zosúladenie odbornej prípravy a vzdelávania s potrebami trhu práce a spoločnosti založenej na vedomostiach, na rozšírenie prístupu k počiatočnému a ďalšiemu vzdelávaniu, na zvýšenie úrovne spolupráce výskumu a vývoja  s vzdelávacou sústavou a na zvýšenie prínosu výskumu a vývoja do celoživotného učenia tvoria základ priorít a opatrení Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3. Tieto priority a opatrenia sú v súlade s cieľmi článku 1 Nariadenia Rady EÚ č. 99/1260/ES, ustanovujúceho všeobecné ustanovenia  o štrukturálnych fondoch. 

	Stratégia rozvoja ľudských zdrojov v plnom rozsahu rešpektuje odlišnú úroveň rozvoja regiónov Slovenska, vrátane odlišnej situácie na regionálnych trhoch práce a odlišnej úrovne rozvoja ľudských zdrojov. Preto priority a opatrenia Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ3 smerujú k využitiu potenciálu a sily cieľového regiónu pre rozvoj ostatných regiónov Slovenska, najmä regiónov postihnutých vysokou nezamestnanosťou. 

2.4.	Rámec predvstupovej pomoci EÚ na podporu zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov

	Účasť Bratislavského kraja na predvstupovej pomoci EÚ v oblasti podpory zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov nebola vedená samostatne, preto kvantifikácia podielu tohto kraja na celkových alokovaných zdrojov nie je možná. Prehľad projektov v rámci predvstupovej pomoci programu Phare na podporu zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov v Slovenskej republiky je uvádzaný v prílohe sektorového operačného programu Ľudské zdroje, ktorého riadiacim orgánom je Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

Väčšina týchto projektov je čase vypracovávania tohto programového dokumentu v realizačnej fáze na základe čoho nie je možné vykonať ich hodnotenie, resp. dopad na riešenie danej problematiky.

3. SWOT analýza 

Silné stránky

Trh práce a sociálna integrácia
•	Vysoká miera zamestnanosti
•	Relatívne nízka miera nezamestnanosti
•	Vysoká koncentrácia zamestnávateľských subjektov
•	Komplexné územné pokrytie regiónu verejnými službami zamestnanosti
•	Vysoká priemerná mzda  

Celoživotné učenie, výskum a vývoj
•	Relatívne vysoká úroveň formálneho vzdelania a kvalifikácie pracovnej sily
•	Relatívne vysoká koncentrácia inštitúcií terciárneho vzdelávania regionálneho a nadregionálneho významu
•	Široká sieť inštitúcií ďalšieho vzdelávania
•	Vybudovaná sieť inštitúcií a pracovísk výskumu a vývoja regionálneho a nadregionálneho významu
•	Rozsiahly a kvalitný výskumno-vývojový potenciál

Slabé stránky

Trh práce a sociálna integrácia
•	Vysoká dlhodobá nezamestnanosť
•	Vysoký podiel nízkokvalifikovanej pracovnej sily na nezamestnanosti
•	Neefektívna inštitucionálna štruktúra verejných služieb zamestnanosti
•	Nízka absorbčná schopnosť trhu práce k sociálne znevýhodneným skupinám s nízkou kvalifikáciou

Celoživotné učenie, výskum a vývoj
•	Slabnúca väzba obsahu odborného vzdelávania a prípravy na potreby ekonomiky založenej na vedomostiach
•	Nedostatočná orientácia obsahu vzdelávania na rozvoj kľúčových kompetencií ako predpokladu flexibility a adaptability pracovnej sily 
•	Absencia legislatívneho a inštitucionálneho zázemia na usmerňovanie, financovanie a rozvoj ďalšieho vzdelávania 
•	Nedostatok poradenských a informačných služieb o možnostiach ďalšieho vzdelávania 
•	Nedostatočná úroveň spolupráce výskumu a vývoja s podnikovou sférou

Príležitosti

Trh práce a sociálna integrácia
•	Zlepšenie zamestnateľnosti znevýhodneného segmentu pracovných síl
•	Zamedzenie sociálneho vylúčenia znevýhodnených skupín
•	Zefektívnenie inštitucionálnej štruktúry verejných služieb zamestnanosti 

Celoživotné učenie, výskum a vývoj
•	Tvorba vzdelávacích programov zodpovedajúcich potrebám ekonomiky založenej na vedomostiach
•	Rozšírenie ponuky ďalšieho vzdelávania a prispôsobenie požiadavkám trhu práce 
•	Realizácia celoživotného učenia pre zaistenie flexibility a zamestnateľnosti pracovnej sily
•	Rozšírenie prístupu k vzdelávaniu pre znevýhodnené skupiny na trhu práce
•	Zvýšenie prepojenia výskumu a vývoja na spoločenskú prax 

Ohrozenia

Trh práce a sociálna integrácia
•	Prehlbovanie dlhodobej nezamestnanosti
•	Rast počtu znevýhodnených účastníkov na trhu práce a prehlbovanie ich sociálneho vylúčenia
•	Pretrvávanie disfunkčnosti regionálneho trhu práce vyplývajúca z jeho inštitucionálnej štruktúry 
•	Prehlbovanie kvalifikačnej rigidity pracovnej sily

Celoživotné učenie, výskum a vývoj
•	Narastanie izolovanosti systému vzdelávania od potrieb ekonomiky 
•	Pretrvávanie nízkej úrovne rozvoja ľudských zdrojov v systéme vzdelávania
•	Pretrvávanie nedostatočného využitia kapacít výskumu a vývoja pri posilnení konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky
•	Pretrvávanie nízkej úrovne prepojenia výskumu a vývoja na podnikovú prax
•	Prehlbovanie zaostávania výskumu a vývoja za medzinárodnými štandardmi

Kľúčové disparity

•	Nízky prínos opatrení aktívnej politiky trhu práce k zvýšeniu zamestnateľnosti znevýhodnených skupín na trhu práce
•	Disfunkčnosť inštitucionálneho rámca verejných služieb zamestnanosti v hlavnom meste SR Bratislave
•	Nevyužitie kapacít a potenciálu terciárneho vzdelávania, výskumu a vývoja v procese celoživotného učenia

Hlavné faktory rozvoja

•	Zvýšenie zamestnateľnosti znevýhodnených skupín na trhu práce
•	Posilnenie sociálnej integrácie
•	Modernizácia verejných služieb zamestnanosti v hlavnom meste SR Bratislave a využitie vytvoreného modelu verejných služieb zamestnanosti v ostatných regiónoch Slovenska
•	Využitie potenciálu terciárneho vzdelávania, výskumu a vývoja na zvýšenie konkurencieschopnosti regiónu
•	Vytvorenie efektívneho systému ďalšieho vzdelávania a jeho využitie na rozvoj ľudských zdrojov na celom území Slovenskej republiky

4. Ciele, priority a opatrenia

	Na základe uskutočnenej analýzy ekonomickej a sociálnej situácie regiónu NUTS II Bratislavský kraj v oblasti ľudských zdrojov, vytipovaných silných stránok, slabých stránok a príležitostí, boli navrhnuté ciele, priority a opatrenia Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

	Navrhnuté ciele, priority a opatrenia vychádzajú zo základného národného strategického dokumentu – Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003, ktorý dôsledne vychádza z Európskej stratégie zamestnanosti a zásad v rámci jej štyroch pilierov, zo záverov a priorít z dokumentu Spoločné hodnotenie priorít zamestnanosti v SR, ktorý bol podpísaný Európskou komisárkou pre zamestnanosť a sociálne veci a ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR v novembri 2001, z cieľov Stratégie podpory rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému a trhu práce, ktorú MPSVR SR začne realizovať od roku 2004, z dokumentu Strategické ciele rozvoja hlavného mesta SR Bratislavy a z Programového vyhlásenia vlády SR.

	Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 stanovuje svoje priority v súlade s 5 oblasťami politík, ktoré je možné podporovať z Európskeho sociálneho fondu v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady EÚ č. 99/1784/ES o Európskom sociálnom fonde.

4.1.	Globálny cieľ

	Globálnym cieľom Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 je „Zvýšenie konkurencieschopnosti regiónu prostredníctvom rozvoja ľudských zdrojov“.

	V zmysle definície oblasti Cieľa 3 čerpá Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 na spolufinancovanie iba prostriedky z Európskeho sociálneho fondu.

4.2.	Špecifické ciele

	V súlade s globálnym cieľom Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 boli navrhnuté špecifické ciele, ktoré reagujú na potrebu podporiť konkrétne oblasti rozvoja ľudských zdrojov tak, aby ich synergický efekt umožnil splniť globálny cieľ určený v tomto dokumente.

	Prvým špecifickým cieľom je „Zvýšenie účinnosti aktívnej politiky trhu práce s dôrazom na rozšírenie možnosti prístupu na trh práce pre osoby ohrozené sociálnou exklúziou, na zlepšenie štruktúry trhu práce a zvýšenie kvality verejných služieb zamestnanosti“.

	Druhým špecifickým cieľom je „Rozvoj celoživotného učenia, výskumu a vývoja a zvyšovanie ich úlohy v príprave vysokokvalifikovanej a flexibilnej pracovnej sily“.

4.3.	Priority na podporu z Európskeho sociálneho fondu

	Nadväzne na určené špecifické ciele Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 boli navrhnuté priority, ktoré budú podporované z prostriedkov Európskeho sociálneho fondu.

Priorita 1	Rozvoj aktívnej politiky trhu práce a sociálnej integrácie

Opatrenie 1.1.	Zvýšenie zamestnateľnosti rizikových skupín ohrozených sociálnou exklúziou
Opatrenie 1.2.	Zlepšenie štruktúry trhu práce a posilnenie implementačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti

Priorita 2	Rozvoj celoživotného učenia a podpora výskumu a vývoja v kontexte zvyšovania kvality ľudských zdrojov

Opatrenie 2.1.	Rozvoj terciárneho vzdelávania a ďalšieho vzdelávania vo väzbe na celoživotné učenie
Opatrenie 2.2.	Zapojenie výskumu a vývoja do zvyšovania konkurencieschopnosti regiónu

Opatrenie technickej pomoci

4.4.	Popis priorít a opatrení programového dokumentu

4.4.1.	Priorita 1 – Rozvoj aktívnej politiky trhu práce a sociálnej integrácie

	Cieľom priority je podpora rozvoja ľudských zdrojov tak, aby zodpovedali požiadavkám prebiehajúcich ekonomických, technologických a sociálnych zmien. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom aktívnej politiky trhu práce s dôrazom na účinnú podporu sociálnej integrácie rizikových skupín, podporu zlepšenia štruktúry trhu práce a najmä modernizáciu a zlepšenie kvality verejných služieb zamestnanosti v hlavnom meste SR Bratislave.

	Aktívna politika trhu práce založená na uprednostňovaní účinných preventívnych  a aktivizačných opatrení pred poberaním podpory v nezamestnanosti a dávky sociálnej pomoci bude zameraná predovšetkým na pomoc skupinám a jednotlivcom ohrozeným sociálnou exklúziou a na vyrovnanie príležitostí pre všetkých, ktorí chcú kvalitne participovať na práci a živote spoločnosti, predovšetkým podporou vytvárania rovnakých podmienok pre ich prístup na trh práce, k vzdelaniu, bývaniu a sociálnej ochrane. Pôjde najmä o podporu osôb s nízkou kvalifikáciou a absolventov škôl, starších osôb, zdravotne postihnutých, príslušníkov etnických menšín, osoby po výkone trestu, migrantov, osoby bez prístrešia, závislých na návykových látkach, detí zo sociálne slabších rodín, detí so zdravotným postihnutím, detí z etnických minorít, deti z ústavných zariadení a ďalšie osoby ťažko umiestniteľné na trhu práce. 

	Opatrenia v rámci tejto priority sú orientované aj na realizáciu cieľov určených v časti 4.2., 4.3. a 4.5. dokumentu MPSVR SR „Stratégia podpory rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému a trhu práce“. Dosiahnutie týchto cieľov sa predpokladá prostredníctvom projektov a aktivít zameraných na posilnenie motivácie nízkopríjmových skupín obyvateľstva, rodičov s nezaopatrenými deťmi a dlhodobo nezamestnaných nájsť a udržať si zamestnanie, na zvýšenie motivácie zamestnávateľov zamestnávať osoby so zdravotným postihnutím, na podporu rozvoja verejných a súkromných služieb starostlivosti o osoby odkázané na starostlivosť zamestnaných osôb, na modernizáciu a integráciu verejných služieb zamestnanosti, vrátane podpory zvýšenia ich kvality a na podporu rozvoja agentúr podporovaného zamestnávania.

	Táto priorita je zameraná i na podporu sociálnej priechodnosti ekonomickej reformy, na podporu štrukturálnych zmien v zamestnanosti, na podnecovanie vzniku nových foriem využívania a zvyšovania kvality ľudských zdrojov, vrátane podpory rozvoja subjektov, ktoré budú vykonávať činnosti v prospech skvalitnenia štruktúry trhu práce.

	Realizácia Priority 1 prispeje k splneniu zásady 1, 2, 3, 4, 6, 7, 10, 11, 13, 14 a 15 Európskej stratégie zamestnanosti a k plneniu opatrení Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003, najmä v rámci I. piliera Zlepšenie zamestnateľnosti a v rámci II. piliera Rozvoj podnikania. Zároveň prispeje k ďalšiemu pokroku v realizácii priority č. 2, 6, 7, 9 a 12 z dokumentu Spoločné hodnotenia priorít zamestnanosti v SR.

	V rámci tejto priority budú realizované opatrenia:

Opatrenie 1.1.	Zvýšenie zamestnateľnosti rizikových skupín ohrozených sociálnou exklúziou
Opatrenie 1.2.	Zlepšenie štruktúry trhu práce a posilnenie implementačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti

	Na Prioritu 1 bude použitých 50 % z objemu finančných prostriedkov ESF alokovaných na priority Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

	Vo vzťahu k štátnej pomoci akákoľvek pomoc poskytovaná v rámci opatrení bude kompatibilná s pravidlom de minimis alebo bude aplikovaná na základe výnimkových predpisov v súlade s nariadením Rady č. 994/98 zo 7. 5. 1998, ako aj ďalších nariadení upravujúcich pravidlá štátnej pomoci.

4.4.1.1.	Opatrenie 1.1.	Zvýšenie zamestnateľnosti rizikových skupín ohrozených sociálnou exklúziou

Popis a odôvodnenie:

	Opatrenie je zamerané na pomoc skupinám a jednotlivcom ohrozeným sociálnou exklúziou, ktorí sa chcú kvalitne zúčastňovať na živote spoločnosti. Sociálne vylúčenie je výsledkom nedostatku príležitostí k takejto účasti v oblasti zamestnania, vzdelávania, bývania a sociálnej ochrany.

	Skúsenosti členských štátov EÚ z realizácie projektov v rámci ESF preukazujú, že najúčinnejšie sú také projekty na sociálnu inklúziu, ktoré poskytujú komplexnú podporu hlavne osobám vylúčeným z trhu práce. Integrovaný prístup, ktorý zahŕňa kombináciu hlavných aktivít so sprievodnými opatreniami tak, aby jednotlivcom z cieľových skupín bolo umožnené čo najlepšie využiť ponuku (možnosti) projektu, napomáha lepšie prekonávať sociálne vylúčenie a udržať výsledky projektu i po jeho ukončení. Tento prístup umožňuje využívať i partnerskú spoluprácu realizátorov individuálnych projektov pri poskytovaní komplexnej starostlivosti znevýhodneným a sociálne vylúčeným skupinám. Zámerom tohto opatrenia je využiť práve takéto prístupy a postupy na zvýšenie zamestnateľnosti skupín ohrozených sociálnou exklúziou.

	Opatrenie je zamerané i na podporu poskytovania služieb pre osoby so zvýšeným rizikom sociálneho vylúčenia, ktoré im pomôžu nájsť ubytovanie, získať dávky a zapojiť sa do aktivít potrebných na ich sociálne začlenenie.

	Ukazuje sa tiež potreba zvýšiť informovanosť o existujúcej sieti služieb pomáhajúcich nájsť, resp. získať ubytovanie osobám so zvýšeným rizikom sociálneho vylúčenia, o službách poskytujúcich poradenstvo ako sa uchádzať o dávky a aktivity pomáhajúce pri sociálnom začleňovaní.

Cieľ:

	Zvýšenie participácie osôb ohrozených sociálnou exklúziou na trhu práce a na živote spoločnosti.

Operačné ciele:

•	Obnova a rozvoj kľúčových vedomostí, schopností a návykov umožňujúcich príslušníkom ohrozených skupín sociálne a pracovné začlenenie a život v prirodzenom prostredí
•	Rozvoj subjektov a organizácií zaoberajúcich sa programami na integráciu osôb ohrozených sociálnou exklúziou
•	Rozvoj alternatívnych foriem poskytovania služieb pre osoby so zvýšeným rizikom sociálneho vylúčenia
•	Integrácia zdravotne postihnutých občanov do spoločnosti a zamestnania, rešpektovanie ich práv na rovnosť príležitostí a možnosť voľby, integrácia zdravotne postihnutých detí do bežných škôl
•	Vytvorenie systému na získavanie podrobných informácií o sociálnom teréne
•	Rozvoj systému vzdelávania poskytovateľov služieb pre osoby so zvýšeným rizikom sociálneho vylúčenia
•	Zvýšenie informovanosti o sieti služieb uľahčujúcich sociálne začlenenie osôb so zvýšeným rizikom sociálnej exklúzie

Koneční prijímatelia:	samosprávny kraj, mestá, obce, mimovládne organizácie, subjekty poskytujúce sociálne služby, dobrovoľníci, organizácie poskytujúce služby sociálnej integrácie, ďalšie inštitúcie spôsobilé na výkon operácií uskutočňovaných v rámci tohto opatrenia

	Implementáciou tohto opatrenia bude poverený Národný úrad práce ako sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom a časť opatrenia bude implementovať riadiaci orgán, čo bude bližšie špecifikované v Doplnku programu.

4.4.1.2.	Opatrenie 1.2.	Zlepšenie štruktúry trhu práce a posilnenie implementačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti

Popis opatrenia:

	Opatrenie je zamerané na podporu rozvoja inštitúcií a subjektov, ktoré vykonávajú činnosti v prospech skvalitnenia štruktúry trhu práce v kraji a na podporu rozšírenia a skvalitnenia implementačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti v hlavnom meste SR Bratislave.

	Budú podporované najmä projekty orientované na zosúlaďovanie kvalifikačných potrieb regionálneho trhu práce s disponibilnou ponukou práce, na posilnenie systémov poradenstva pre voľbu povolania, pre výber zamestnania a pre výber zamestnancov, vrátane podpory inštitúcií a subjektov vykonávajúcich tieto činnosti a rozvoja agentúr podporovaného zamestnávania. Podporované bude aj zvyšovanie uvedomelosti a informovanosti pracovnej sily o možnostiach a potrebe zmeny kvalifikácie podľa kvalifikačných potrieb trhu práce.

	V rámci opatrenia bude podporovaný tiež rozvoj služieb pre zamestnané osoby starajúce sa o deti a iné závislé osoby v záujme zlepšenia podmienok pre zvýšenie miery zamestnanosti týchto osôb a zvýšenia prístupnosti týchto služieb pre nízkopríjmové skupiny obyvateľov.

	Zároveň je toto opatrenie zamerané na podporu zmeny organizačnej štruktúry a integrácie verejných služieb zamestnanosti v hlavnom meste SR Bratislave do jedného subjektu tak, aby tieto služby boli relevantné nízkej nezamestnanosti v meste, dopytu po zvýšení, resp. zmene kvalifikácie pracovnej sily a umožnili riadenie poskytovania verejných služieb zamestnanosti jedným subjektom v rámci celej Bratislavy.

	Podporované budú najmä aktivity smerujúce k zvýšeniu kvality verejných služieb zamestnanosti na úroveň zodpovedajúcu službám a komunikácii s aktérmi trhu práce v regióne, ktorý je dôležitým pólom ekonomického a sociálneho rozvoja a pólom rozvoja ľudských zdrojov.

Cieľ:

	Zlepšenie služieb pre zamestnané osoby a zvýšenie kvality verejných služieb zamestnanosti v hlavnom meste SR Bratislave.

Operačné ciele:

•	Rozvoj služieb starostlivosti o deti a o osoby odkázané na starostlivosť zamestnaných osôb 
•	Stimulovanie poskytovateľov služieb starostlivosti o deti a o osoby odkázané na starostlivosť zamestnaných osôb k rozvoju kvality a dostupnosti nimi poskytovaných služieb
•	Rozvoj systému vzdelávania poskytovateľov služieb starostlivosti o deti a o osoby odkázané na starostlivosť zamestnaných osôb
•	Rozvoj minimálnych štandardov poskytovaných služieb starostlivosti o deti a osoby odkázané na starostlivosť zamestnaných osôb a vytvorenie systému kontroly ich dodržiavania, monitoring a výskum
•	Modernizácia a zvýšenie kvality verejných služieb zamestnanosti v hlavnom meste SR Bratislave
•	Rozširovanie siete špecializovaných samoobslužných informačno-vzdelávacích pracovísk v rámci verejných služieb zamestnanosti 
•	Rozvoj programov vzdelávania pracovníkov štátnej správy a samosprávy
•	Rozvoj agentúr podporovaného zamestnávania
•	Zvýšenie informovanosti o sieti služieb starostlivosti o deti, o osoby odkázané na starostlivosť zamestnaných osôb

Koneční prijímatelia:	samosprávny kraj, mestá, obce, vzdelávacie inštitúcie, poradenské inštitúcie subjekty mimovládneho sektora, verejné služby zamestnanosti, ďalšie inštitúcie spôsobilé na výkon operácií uskutočňovaných v rámci tohto opatrenia

	Implementáciou tohto opatrenia bude poverený Národný úrad práce ako sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom.

4.4.2.	Priorita 2 –	Rozvoj celoživotného učenia a podpora výskumu a vývoja v kontexte  zvyšovania kvality ľudských zdrojov

Popis a odôvodnenie: 

Nevyhnutným predpokladom dosiahnutia udržateľnosti vysokého ekonomického potenciálu, kvality zamestnanosti  a rastu konkurencieschopnosti cieľového regiónu  je rozvoj ľudských zdrojov. Rozvoj ľudských zdrojov musí byť založený na stratégii celoživotného učenia a na potrebách spoločnosti založenej na vedomostiach. To vyžaduje, aby systémy  počiatočného vzdelávania bol koncipované tak aby vybavili mladých nielen odbornosťou ale aj zručnosťami, ktoré by im umožnili pružne reagovať na požiadavky trhu práce. Sektor ďalšieho vzdelávania musí nadväzovať na počiatočné vzdelávanie a ponúkať ľuďom v jednotlivých etapách ich života príležitosti k vzdelávaniu a získavaniu potrebných odborných kompetencií a zručnosti.

Rozvoj celoživotného učenia sa javí ako kľúčový predpoklad zvýšenia kvalifikačnej pružnosti pracujúcich a zlepšenia zamestnateľnosti nezamestnaných. Práve preto vláda SR prostredníctvom „Stratégie na podporu rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému a trhu práce“ bude systémovo podporovať aktivity celoživotného učenia s dôrazom na zdroje ESF. Zámery vlády SR obsiahnuté v stratégii smerujú k vybudovaniu motivačných mechanizmov podporujúcich vstup pracujúcich a nezamestnaných do vzdelávacích aktivít a ich ukončenie, k vyššej zacielenosti a adresnosti vzdelávacích programov, ku zvýšenej kontrole kvality výstupov vzdelávacích aktivít.

Dôležitú úlohu v systéme celoživotného učenia zohráva terciárne vzdelávanie, ktoré sa poskytuje na vysokých školách univerzitného a neuniverzitného typu a na ďalších vzdelávacích inštitúciách. Rozvoj terciárneho vzdelávania musí smerovať k posilneniu jeho väzieb na ďalšie vzdelávanie tak, aby spolu s ostatnými formami počiatočného vzdelávania a ďalšieho vzdelávania tvoril integrálnu súčasť celoživotného učenia.

Ďalšie vzdelávanie, napriek svojmu relatívne rýchlemu rozvoju, neprispieva v dostatočnej miere  ku kvalifikačnej pružnosti a zvýšeniu zamestnateľnosti pracovnej sily. Pre rozvoj a efektívne fungovanie ďalšieho vzdelávania je potrebné dobudovanie jej legislatívnych a inštitucionálnych podmienok, zavedenie systému uznávania kvalifikácií, ktorý by prepojil zamestnávateľskú a vzdelávaciu sféru, zvýšiť účasť sociálnych partnerov na tvorbe obsahu ďalšieho vzdelávania a štandardizovať a prepojiť certifikáty ďalšieho vzdelávania so certifikátmi počiatočného vzdelávania.

Nezastupiteľný význam v zvýšení konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky má výskumný a vývojový potenciál koncentrovaný na území cieľového regiónu. Využitím výsledkov výskumu a vývoja v praxi a ich dôsledným prepojením s podnikateľskou sférou môže výskumno-vývojový základňa cieľového regiónu výrazne prispieť nielen k  rastu Bratislavského kraja ale aj celého Slovenska. 

Sektor terciárneho a ďalšieho vzdelávania spolu s výskumno-vývojovým potenciálom cieľového regiónu budú v najbližšom období zohrávať úlohu rozhodujúcich činiteľov budúcej prosperity Slovenska.  Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné zamerať úsilie na odstránenie pretrvávajúcich nedostatkov súvisiacich s:

V sektore terciárneho vzdelávania: 
-	dlhodobým  rozporom  medzi ponukou terciárneho vzdelávania a dopytom po ňom; 
-	vysokým  počtom  študijných odborov;  
-	nízkou úrovňou prepojenia na podnikovú prax a požiadavky spoločnosti založenej na vedomostiach;
-	dominanciou univerzitných foriem terciárneho vzdelávania a nedostatkom iných (kratších) foriem (vyššie odborné školy, odborné vysoké školy, špecializované vysoké školy);
-	nevyhovujúcou úrovňou rozvoja ľudských zdrojov v sektore terciárneho vzdelávania;

V sektore ďalšieho vzdelávania:
-	nízkym prínosom ďalšieho vzdelávania do zlepšenia zamestnateľnosti  pracovnej sily a zvýšenia kvalifikačnej flexibility trhu práce; 
-	absenciou legislatívneho a inštitucionálneho zázemia na usmerňovanie a rozvoj ďalšieho vzdelávania;
-	neujasnenosťou  pravidiel financovania ďalšieho vzdelávania;
-	nedostatočnou previazanosťou ponuky vzdelávacích služieb na potreby podnikovej sféry, trhu práce a spoločnosti založenej na vedomostiach;
-	absenciou komplexného systému monitorovania a hodnotenia kvality vzdelávacích programov, certifikácie vzdelávacích inštitúcií a hodnotenia kvality lektorov;
-	absenciou motivačných nástrojov na zvýšenie záujmu zamestnávateľov na ďalšom vzdelávaní ich zamestnancov;
-	nedostatkom poradenských a informačných služieb o možnostiach ďalšieho vzdelávania; 
-	nevyhovujúcou úrovňou rozvoja ľudských zdrojov v samotnom sektore ďalšieho vzdelávania (ďalšie vzdelávanie lektorov a školiteľov);

V sektore výskumu a vývoja:
-	nízkou úrovňou výdavkov na  výskum a vývoj;
-	absenciou  systému efektívneho prenosu výsledkov výskumu a vývoja do praxe;
-	nízkou úrovňou spolupráce výskumu a vývoja s podnikovou sférou;
-	nevyhovujúcou infraštruktúrou výskumu a vývoja (zastaralá prístrojová technika, slabé parametre počítačovej siete);
-	nedostatočnou úrovňou zapojenia výskumu a vývoja do európskeho výskumného priestoru
-	nedostatočnou finančnou a legislatívnou podporou aplikácie výsledkov výskumu a vývoja v praxi;

Priorita 2 bude zameraná na posilnenie významu terciárneho a ďalšieho vzdelávania ako súčastí celoživotného učenia v procese zvyšovania kvality ľudských zdrojov a na podporu prínosu výskumu a vývoja do zvyšovania konkurencieschopnosti regiónu.

V rámci Priority 2 budú realizované tieto opatrenia:

Opatrenie 2.1:	Rozvoj terciárneho vzdelávania a ďalšieho vzdelávania vo väzbe na celoživotne učenie
Opatrenie 2.2:	Zapojenie výskumu a vývoja do zvyšovania konkurencieschopnosti regiónu

Na Prioritu 2 bude použitých 50 % z objemu finančných prostriedkov ESF alokovaných na priority Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

	Vo vzťahu k štátnej pomoci akákoľvek pomoc poskytovaná v rámci opatrení bude kompatibilná s pravidlom de minimis alebo bude aplikovaná na základe výnimkových predpisov v súlade s nariadením Rady č. 994/98 zo 7. 5. 1998, ako aj ďalších nariadení upravujúcich pravidlá štátnej pomoci.

4.4.2.1.	Opatrenie 2.1.	Rozvoj terciárneho vzdelávania a ďalšieho vzdelávania vo väzbe na celoživotne učenie

Popis a odôvodnenie:

Hlavným poslaním terciárneho vzdelávania je vytvorenie nevyhnutného vedomostného a zručnostného základu jedinca, ktorý by  mu umožnil  pružne reagovať na rozličné zmeny životných a pracovných situácií. Vysoké školstvo zatiaľ nie je orientované na vzdelávanie v kľúčových kompetenciách a nevytvára dostatočnú motiváciu k ďalšiemu vzdelávaniu. Vysoké školstvo v súčasnosti nie je štruktúrované takým spôsobom aby umožnilo lepší prístup k vzdelaniu, horizontálnu a vertikálnu priestupnosť v rámci vysokých škôl a jednotlivých vzdelávacích programov a nie prepojené s ďalším vzdelávaním.  Neuskutočňuje sa systematické sledovanie hlavných parametrov a evaluácia kvality vysokoškolského vzdelávania a nie sú vytvorené dostatočné predpoklady na uľahčenie prechodu absolventov škôl do praxe. V rámci terciárneho vzdelávania chýba široká ponuka  vzdelávacích programov, ktoré by nadväzovali na úplne stredoškolské vzdelanie, napríklad krátke formy pomaturitného štúdia, kratšie formy štúdia na vyšších odborných  a odborných vysokých školách. Inštitúcie vysokého školstva sa v nedostatočnej miere podieľajú na ďalšom  vzdelávaní.

Napriek rastúcim požiadavkám na celoživotné učenie, jeho dôležitá súčasť – ďalšie vzdelávanie – v súčasnosti nespĺňa svoje hlavné poslanie: prispievať k rozvoju zamestnateľnosti a pružnosti pracovnej sily. Sektor ďalšieho vzdelávania, v dôsledku absencie systému uznávaných kvalifikácií, ktorý by prepájal vzdelávaciu a zamestnávateľskú sféru, sa vyvíja izolovane od potrieb praxe. Certifikáty ďalšieho vzdelávania nie sú kompatibilné so certifikátmi počiatočného vzdelávania. Neexistuje systém vyhodnocovania kvality ďalšieho vzdelávania a absentuje jeho spoľahlivá štatistická základňa. Rozvoj ďalšieho vzdelávania brzdí nízka úroveň jeho podporných služieb (informačných, poradenských a diagnostických).

Potenciál terciárneho vzdelávania a koncentrácia inštitúcií ďalšieho vzdelávania na území cieľového regiónu vytvárajú optimálnu základňu pre zapájanie sa vysokých škôl do vzdelávacích aktivít sektoru ďalšieho vzdelávania a vytvorenie modelových riešení v tejto oblasti využiteľných na celom území SR. 

Uvedené opatrenie bude zamerané na podporu aktivít spojených s posilnením účasti terciárneho vzdelávania v systéme celoživotného učenia, s rozšírením ponuky terciárneho vzdelávania najmä v kontexte potrieb celoživotného učenia, diverzifikáciou foriem ďalšieho vzdelávania, rozvojom nových a inováciou existujúcich vzdelávacích programov, spoluprácou vysokých škôl s podnikovou sférou a inštitúciami z praxe, rozvojom a zavedením nových stratégií učenia a progresívnych metód výučby, vzdelávaním učiteľov, lektorov a konzultantov, vytvorenia systému certifikácie vzdelávacích modulov počiatočného odborného vzdelávania a ďalšieho vzdelávania a ich vzájomného prepojenia, rozvojom perspektívnych odborov terciárneho vzdelávania, rozvojom nástrojov monitorovania a hodnotenia kvality terciárneho a ďalšieho vzdelávania, podporu zapájania sociálnych partnerov pri formulovaní požiadaviek na obsah terciárneho a ďalšieho vzdelávania.  

Cieľ:

Posilniť úlohu terciárneho a ďalšieho vzdelávania v procese celoživotného učenia. 

Operačné ciele:

•	Rozšírenie ponuky terciárneho vzdelávania v kontexte  potrieb celoživotného učenia 
•	Rozvoj participácie  inštitúcií terciárneho vzdelávania na ďalšom vzdelávaní
•	Rozvoj vzdelávacích programov terciárneho školstva orientovaných na celoživotne učenie
•	Rozvoj procesov inovácie vzdelávacích programov a procesov evaluácie a certifikácie terciárneho vzdelávania a ďalšieho vzdelávania 
•	Zvýšenie kompatibility obsahu terciárneho vzdelávania a ďalšieho vzdelávania s potrebami ekonomiky a trhu práce 
•	Rozvoj ponuky ďalšieho vzdelávania (nové programy, distančné formy, e-learning,)
•	Rozvoj informačných a poradenských služieb ďalšieho vzdelávania a zvýšenie prístupu k ním 
•	Rozvoj programov vzdelávania pracovníkov štátnej správy a samosprávy
•	Zvýšenie kvalifikačnej a pedagogickej spôsobilosti učiteľov terciárneho vzdelávania a lektorov pôsobiacich v systéme ďalšieho vzdelávania

Koneční prijímatelia:	vysoké školy, inštitúcie ďalšieho vzdelávania, výskumné pracoviska, zamestnávatelia, neštátne a neziskové organizácie, metodické a poradenské centra, profesijné asociácie a komory, miestna samospráva

	Implementáciou tohto opatrenia bude poverené Ministerstvo školstva SR ako sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom.

4.4.2.2.	Opatrenie 2.2.	Zapojenie výskumu a vývoja do zvyšovania konkurencie-schopnosti regiónu

Popis a odôvodnenie:

Veda a technika je jedným z rozhodujúcich faktorov podmieňujúcich  konkurencieschopnosť slovenskej ekonomiky a podieľajúcich sa na zabezpečení trvalo udržateľného rozvoja spoločnosti. K využitiu vedeckého a výskumného potenciálu v Bratislavskom kraji sú vytvorené optimálne predpoklady. Bratislavský región je významným centrom vedecko-technických aktivít a na jeho území pôsobí drvivá väčšina organizácií a pracovísk výskumu a vývoja.

Sektor výskumu a vývoja v cieľovom regióne reprezentuje Akadémia vied SR, výskumne organizácie vysokého školstva, ústredných orgánov štátnej správy a podnikovej sféry s početným výskumným a vývojovým kapacitami. Tento potenciál by sa mal stať pilierom rozvoja inovácií a kľúčovou podmienkou budúceho ekonomického a sociálneho rozvoja i cieľového regiónu a následne celého Slovenska. 

Zabezpečeniu vyššieho prínosu výskumu a vývoja do hospodárskeho a spoločenského života v súčasnosti bránia nedostatočná úroveň koordinácie vednej a technickej politiky s odvetvovými politikami, absencia mechanizmu efektívneho transferu a uplatňovania výsledkov výskumu a vývoja do praxe, nedostatočná úroveň prepojenia výskumu a vývoja  na potreby  podnikovej sféry a požiadavky rozvoja regiónov, nízka úroveň  spolupráce jednotlivých výskumných pracovísk a koordinácie ich výskumného zamerania. Závažným problémom vedy a techniky je neuspokojujúci (zastaralý) stav materiálno – technického vybavenia (infraštruktúry) výskumu a vývoja, ktorý zohráva hlavnú úlohu nielen pri  vykonávaní výskumných a vývojových činnosti, ale aj pri aplikácii a zavádzaní ich výsledkov do praxe. V sektore výskumu a vývoja nie sú dostatočne rozvinuté mechanizmy podporujúce rozvoj ľudských zdrojov, prípravu a výchovu nových odborníkov a vzájomnú výmenu pracovníkov medzi jednotlivými výskumnými pracoviskami. V monitorovaní a hodnotení výsledkov výskumu a vývoja nie je kladený dostatočný dôraz na ich spoločenský a ekonomický prínos.

Toto opatrenie bude zamerané na zvýšenie úrovne využitia výskumno-vývojovej základne do rozvoja ekonomiky a iných sfér života spoločnosti s cieľom posilniť konkurencieschopnosť cieľového regiónu. Výsledky realizovaných opatrení budú následne, ako pridaná hodnota, využité pre rozvoj ostatných regiónov Slovenska.

Cieľ:

Zvýšenie úlohy výskumu a vývoja  v rozvoji ekonomiky a spoločnosti.

Operačné ciele:

•	Rozvoj mechanizmov transferu výsledkov výskumu a vývoja do praxe (vedecko-technické parky, dokumentačné, konzultačné a poradenské centra, technické centra na podporu prenosu technológií a pod.)
•	Zvýšenie prínosu výskumu a vývoja do rozhodovacích procesov decíznej sféry
•	Zvýšenie  prínosu výskumu a vývoja do  vzdelávacej sústavy
•	Rozvoj spolupráce výskumu, vývoja a praxe
•	Rozvoj procesov zameraných na hodnotenie, akreditáciu a certifikáciu organizácií a pracovísk výskumu a vývoja 
•	Rozvoj mechanizmov začleňovania výskumu a vývoja do medzinárodných výskumných aktivít

Koneční prijímatelia:	organizácie a pracoviska výskumu a vývoja štátneho, rezortného, podnikateľského a neziskového sektora, ďalšie inštitúcie spôsobilé na výkon operácií uskutočňovaných v rámci tohto opatrenia

	Implementáciou tohto opatrenia bude poverené Ministerstvo školstva SR ako sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom.

4.4.3.	Opatrenie technickej pomoci

Popis a odôvodnenie

Zabezpečenie úspešnej realizácie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 so sebou prináša nové prvky do činnosti všetkých riadiacich a administratívnych  štruktúr zapojených do tohto procesu. Dôraz je kladený na potrebu vysokej odbornosti pri riadení, implementácii, monitorovaní a kontrole. Zložitosť tohto procesu je ovplyvnená aj skutočnosťou, že Slovenská republika bude využívať pomoc Európskeho sociálneho fondu a štrukturálnych fondov vôbec po prvýkrát. Prakticky neexistujú žiadne skúsenosti so zavádzaním a implementáciou programových dokumentov spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov. 

Pri činnosti budú využité skúsenosti z implementácie programu PHARE avšak realizácia programového dokumentu si vyžaduje zapojenie niekoľkonásobne väčšieho počtu zamestnancov, ktorí nemajú v tejto oblasti žiadne resp. minimálne skúsenosti. V mnohých prípadoch pôjde o nové činnosti alebo zmenu zaužívaných procedúr v dôsledku nárokov kladených na správnosť postupov pri riadení a kontrole.

V rámci tohto opatrenia bude technická pomoc pri riadení, implementácii, monitorovaní a kontrole zameraná na aktivity v oblasti výberu, posudzovania a monitorovania  pomoci a realizácie s tým súvisiacich  činnosti. Zároveň pôjde o aktivity na zabezpečenie hodnotenia výsledkov a dopadov operačného programu, podporu a skvalitnenie činnosti monitorovacieho výboru a podvýborov, zrealizovanie výmeny skúsenosti. Súčasťou aktivít v rámci tohto opatrenia bude  podpora realizácie komunikačného akčného plánu.

Opatrenie bude rozpracované v rámci doplnku programu. V prípade realizácie technickej pomoci dodávateľským spôsobom výber bude uskutočnený výberovým konaním. Za jeho zrealizovanie zodpovedá riadiaci orgán programového dokumentu.

Cieľ:

Efektívna implementácia programového dokumentu v súlade s nárokmi kladenými na riadiace a administratívne štruktúry zodpovedné za realizáciu tohto programového dokumentu.

Operačné ciele:

•	Podpora pri implementácii administratívnych postupov pri poskytovaní pomoci 
•	Podpora budovania regionálnych implementačných inštitúcií  pre zvýšenie  absorbčnej schopnosti 
•	Zabezpečenie kvality a kontinuity hodnotenia počas celého programovacieho obdobia 
•	Vypracovanie odborných štúdií vo väzbe na pomoc z ESF
•	Zabezpečenie dostatočnej informovanosti a  propagácie poskytovanej pomoci
•	Skvalitnenie  finančného riadenia, vrátane kontroly a auditu
•	Zabezpečenie kvalitných žiadosti zo strany žiadateľov o poskytnutie pomoci na operáciu
•	Zabezpečenie činnosti  monitorovacieho výboru a podvýborov v súlade s potrebami
•	Výmena skúseností z realizácie pomoci

Koneční prijímatelia: 	riadiaci orgán, sprostredkovateľské orgány pod riadiacim orgánom, platobný orgán, sprostredkovateľské orgány pod platobným orgánom, útvary kontroly a auditu

Implementáciou tohto opatrenia bude poverený Riadiaci orgán.

5. Indikatívny finančný plán

5.1.	Alokácia finančných prostriedkov

Vychádzajúc z článku 19, ods. 3,  písm. c) všeobecného nariadenia súčasťou každého jednotného programového dokumentu je indikatívny finančný plán, ktorý v súlade s článkami 28 a 29 tohto nariadenia špecifikuje predpokladaný prídel finančných prostriedkov. Tento indikatívny finančný plán je vypracovaný na úroveň každej priority podľa rokov. Finančný plán podľa opatrení bude rozpracovaný v doplnku programu. Vzťahuje sa na obdobie rokov 2004 – 2006. 

Na základe finančného plánu pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 sa na financovaní jednotlivých operácií budú podieľať zdroje Spoločenstva, národné verejné zdroje a súkromné zdroje. V prípade zdrojov Spoločenstva bude realizované jednofondové financovanie, čo znamená, že všetky schválené operácie budú dopĺňané len z Európskeho sociálneho fondu. Národné verejné zdroje budú vykryté v rámci rozpočtu Ministerstva školstva SR, MPSVR SR a Národného úradu práce. Pomer medzi týmito zdrojmi bude zabezpečený v súlade s článkom 29, ods. 3, písm. b) všeobecného nariadenia, čo predstavuje 50 %-ný podiel národných zdrojov a 50 %-ný podiel zdrojov Európskeho sociálneho fondu ako doplnkových zdrojov. Podiel v rámci národných zdrojov bude špecifikovaný v doplnku programu. 

Na implementáciu priorít a opatrení tohto programového dokumentu je alokovaná finančná čiastka v objeme 39,9 mil. EUR. Pri rozdeľovaní týchto zdrojov na úroveň priorít bola zvážená naliehavosť a vážnosť riešenia problémov, ako aj optimálnosť využitia týchto prostriedkov medzi jednotlivé priority. Na Prioritu 1 je navrhnutý 50 %-ný podiel a na Prioritu 2 je navrhnutý 50 %-ný podiel z rozpočtu vyčleneného na realizovanie priorít.

Kvantifikácia finančných prostriedkov v rámci technickej pomoci je stanovená v súlade s pravidlom č. 11 písm. 2.4. nariadenia Komisie (ES) č. 00/1685/ES a predstavuje 2,5 %-ný podiel zo zdrojov ESF určených na financovanie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

Stanovenie tohto podielu je potrebné zdôvodniť tým, že v prípade tohto programového dokumentu ide o administratívne náročnejšie projekty, čo na seba viaže väčšie personálne zaťaženie pre jednotlivé druhy výkonov s tým spojených.

V ďalšej časti uvádzame indikatívnu finančnú tabuľku pre Jednotný programový dokument  NUTS II – Bratislava Cieľ 3 v členení na priority a roky. Samostatný riadok je určený pre rozpočet technickej pomoci.  

Indikatívna finančná tabuľka pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 podľa priorít a rokov

(v MEUR, v stálych cenách roku 1999)
Priorita/rok	Celkové náklady	Verejné	Súkrom-né	Kohéz-ny fond	Iné finanč. nástroje	EIB pôžičky	
		Celkom	Účasť Spoločenstva	Národná verejná účasť 					
			Celkom	ERDF	ESF	EAGGF	FIFG	Celkom	Centrál	Re-gionál	Miestne	Iné					
 	1=2+13+14+15+16	2=3+8	3=4+5+6+7	4	5	6	7	8=9+10+11+12	9	10	11	12	13	14	15	16	
Priorita č.1	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
2004	9,682	9,198	4,841	0,0	4,841	0,0	0,0	4,357	4,357	0,0	0,0	0,0	0,484	0,0	0,0	0,0	
2005	13,016	12,365	6,508	0,0	6,508	0,0	0,0	5,857	5,857	0,0	0,0	0,0	0,651	0,0	0,0	0,0	
2006	16,204	15,394	8,102	0,0	8,102	0,0	0,0	7,292	7,292	0,0	0,0	0,0	0,810	0,0	0,0	0,0	
Celkom (2004-2006)	38,902	36,957	19,451	0,0	19,451	0,0	0,0	17,506	17,506	0,0	0,0	0,0	1,945	0,0	0,0	0,0	
Priorita č.2																	
                        2004	9,682	9,198	4,841	0,0	4,841	0,0	0,0	4,357	4,357	0,0	0,0	0,0	0,484	0,0	0,0	0,0	
2005	13,016	12,365	6,508	0,0	6,508	0,0	0,0	5,857	5,857	0,0	0,0	0,0	0,651	0,0	0,0	0,0	
2006	16,204	15,394	8,102	0,0	8,102	0,0	0,0	7,292	7,292	0,0	0,0	0,0	0,810	0,0	0,0	0,0	
Celkom (2004-2006)	38,902	36,957	19,451	0,0	19,451	0,0	0,0	17,506	17,506	0,0	0,0	0,0	1,945	0,0	0,0	0,0	
Priorita č.1 - 2																	
2004	19,364	18,396	9,682	0,0	9,682	0,0	0,0	8,714	8,714	0,0	0,0	0,0	0,968	0,0	0,0	0,0	
2005	26,032	24,730	13,016	0,0	13,016	0,0	0,0	11,714	11,714	0,0	0,0	0,0	1,302	0,0	0,0	0,0	
2006	32,408	30,788	16,204	0,0	16,204	0,0	0,0	14,584	14,584	0,0	0,0	0,0	1,620	0,0	0,0	0,0	
Celkom (2004-2006)	77,804	73,914	38,902	0,0	38,902	0,0	0,0	35,012	35,012	0,0	0,0	0,0	3,890	0,0	0,0	0,0	
Technická pomoc																	
2004	0,496	0,496	0,248	0,0	0,248	0,0	0,0	0,248	0,248	0,0	0,0	0,0	0,000	0,0	0,0	0,0	
2005	0,668	0,668	0,334	0,0	0,334	0,0	0,0	0,334	0,334	0,0	0,0	0,0	0,000	0,0	0,0	0,0	
2006	0,832	0,832	0,416	0,0	0,416	0,0	0,0	0,416	0,416	0,0	0,0	0,0	0,000	0,0	0,0	0,0	
Celkom (2004-2006)	1,996	1,996	0,998	0,0	0,998	0,0	0,0	0,998	0,998	0,0	0,0	0,0	0,000	0,0	0,0	0,0	

5.2.	Ex-ante overenie doplnkovosti pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3

V zmysle článku 11 všeobecného nariadenia doplnkovosť je jedným zo zásadných princípov čerpania finančnej pomoci z Európskej únie. V rámci tohto programového dokumentu sa predkladá doplnkovosť a ex-ante overenie doplnkovosti pre Cieľ 3. 

Podstatou pri overovaní doplnkovosti je skutočnosť, že prostriedky ESF nesmú nahrádzať verejné alebo iné rovnocenné štrukturálne výdavky členského štátu a zároveň musí členský štát zabezpečiť, že priemerné ročné výdavky programovacieho obdobia (t.j. 2004 – 2006) musia byť najmenej rovné priemerným ročným výdavkom v danej oblasti dosiahnutým v predchádzajúcom období (t.j. 2000 – 2001).

Pri výpočte doplnkovosti pre Cieľ 3 sa vychádzalo z údajov Národného úradu práce, z priemeru  skutočne vynaložených výdavkov na aktívnu politiku trhu práce v rokoch 2000 a 2001 na národnej úrovni, t.j. na území celej Slovenskej republiky. Tieto údaje zahŕňajú aj výdavky na aktívnu politiku trhu práce v oblastiach pokrytých Cieľom 1. Prehľad týchto výdavkov je uvedený v tabuľke č. 1 prílohy č. 3. 

	Pri zostavovaní údajov bolo použité členenie výdavkov podľa OECD a metodika Európskej komisie k doplnkovosti Cieľa 2 a Cieľa 3. 

Do týchto skutočných  výdavkov neboli zahrnuté výdavky na poskytovanie podpory v nezamestnanosti, poistné na zdravotné poistenie, nemocenské poistenie a dôchodkové poistenie za evidovaných nezamestnaných poberajúcich podporu v nezamestnanosti a výdavky na správu a činnosť NÚP. 

Údaje v bežných cenách rokov 2000 a 2001 boli deflátorom HDP prepočítané na stále ceny roku 1999 a prevedené priemerným kurzom roku 1999 na EUR. Tieto údaje sú uvedené v tabuľke č. 2b prílohy č. 3. 

Zodpovedajúce údaje (priemer rokov 2004 – 2006) podľa štruktúry požadovanej OECD budú do tabuliek č. 2a a č. 2b prílohy č. 3 doplnené v priebehu roku 2003 po vypracovaní Doplnkov programov.

6. Ustanovenia pre riadenie, implementáciu a hodnotenie 

Ustanovenia pre riadenie, implementáciu a hodnotenie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 sú vypracované v súlade s nariadením Rady č. 99/1260/ES, ako aj v súlade s nariadením č. 01/438/ES, ktoré upravuje implementáciu nariadenia Rady č. 99/1260/ES pokiaľ ide o systémy riadenia a kontroly pomoci poskytovanej v rámci štrukturálnych fondov. 

Riadenie, implementácia a kontrola Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 budú zároveň realizované v súlade s platnými právnymi predpismi na území Slovenskej republiky. Riadiaci orgán pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 si bude vydávať vlastné usmernenia platné pre všetky ním riadené nižšie články. Tieto vzťahy budú spracované v audit traile. Činnosť pracovných pozícií bude upravená v manuáloch procedúr.

Vykonávanie pomoci bude zároveň vychádzať z programového doplnku, ktorý obsahuje podrobné prvky programu na úrovni opatrení. Vychádzajúc z článku 15, odsek 5 všeobecného nariadenia programový doplnok sa vypracúva do troch mesiacov po rozhodnutí Komisie, ktorým sa schváli Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

6.1.	Riadiace štruktúry Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3

V súlade s článkom 19, ods. 3, písm. d) všeobecného nariadenia bolo uznesením vlády SR č. 317/2002 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR určené ako riadiaci orgán pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

V súlade s článkom 9 všeobecného nariadenia bolo uznesením vlády SR č. 617/2002   Ministerstvo financií SR určené ako jediný platobný orgán pre štrukturálne fondy Európskej únie na roky 2004 – 2006. 

V súlade s článkom 35 všeobecného nariadenia sa monitorovací výbor zriaďuje do troch mesiacov po rozhodnutí o príspevku z ESF. Monitorovací výbor pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bol zriadený na princípe partnerstva dňa 28. augusta 2002 v súlade s uznesením vlády SR č. 678/2002.

6.1.1.	Riadiaci orgán 

Riadiaci orgán (RO), t.j. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, je zodpovedný za účinnosť, správnosť riadenia a vykonávanie pomoci, v súlade s predpismi Európskej únie a v súlade s inštitucionálnymi, právnymi a finančnými systémami Slovenskej republiky.

RO v súlade so všeobecným nariadením zodpovedá predovšetkým za:

•	zavedenie systému pre zhromažďovanie spoľahlivých finančných a štatistických informácií o vykonávaní pomoci, pre ukazovatele monitorovania a pre hodnotenie; pre odovzdávanie týchto údajov v súlade s mechanizmami dohodnutými medzi Slovenskou republikou a Komisiou, s použitím tam, kde je to možné, počítačových systémov umožňujúcich výmenu dát s Komisiou;
•	vypracovanie a prispôsobenie  programového doplnku; 
•	vypracovanie výročnej správy o vykonávaní pomoci a po schválení monitorovacím výborom za jej  predloženie Komisii;
•	po odovzdaní ročnej správy o vykonávaní pomoci Komisii prehodnocuje s Komisiou hlavné výsledky predchádzajúceho roka a pripravuje návrhy na riešenie odporúčaní predložených Komisiou;
•	zorganizovanie hodnotenia v polovici obdobia v spolupráci s Komisiou a členským štátom;
•	zabezpečenie toho, aby subjekty zúčastňujúce sa na riadení a vykonávaní pomoci viedli samostatný účtovný systém, alebo používali vhodné kódové označenie účtov pre všetky transakcie týkajúce sa pomoci;
•	zabezpečenie správnosti činností financovaných v rámci pomoci, najmä zavedením vnútorných kontrolných opatrení, dodržiavaním zásad riadnej správy finančných prostriedkov a reagovaním na každú pripomienku alebo požiadavku na nápravné opatrenia alebo na doporučenie zmien;
•	predkladanie žiadosti o platby platobnému orgánu;  
•	plnenie povinností, týkajúcich sa informácií a zverejňovania;
•	zabezpečenie súladu s politikami Spoločenstva, predovšetkým s ustanoveniami Zmluvy, s nástrojmi, ktoré boli v jej rámci prijaté a s politikami a činnosťami Spoločenstva, vrátane pravidiel o hospodárskej súťaži, o zadávaní verejných zákaziek, o ochrane a zlepšovaní životného prostredia a o odstraňovaní nerovností a podpore rovnosti mužov a žien; v súvislosti s uplatňovaním pravidiel Spoločenstva pre verejné obstarávanie, oznámenia zasielané na uverejnenie v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev uvádzajú tie projekty, kde bolo požiadané o príspevok z fondov alebo kde bol takýto príspevok poskytnutý;
•	predsedanie a zabezpečovanie činností sekretariátu pre monitorovací výbor pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3.
	
Na žiadosť monitorovacieho výboru alebo zo svojej vlastnej iniciatívy upraví RO programový doplnok bez toho, aby zmenil celkovú čiastku príspevku z fondov poskytnutú na dotyčnú prioritu alebo jej špecifické ciele. Po schválení monitorovacím výborom informuje RO o týchto úpravách Komisiu do jedného mesiaca. O každej úprave prvkov obsiahnutých v rozhodnutí o príspevku z fondov rozhodne Komisia po dohode so Slovenskou republikou do štyroch mesiacov po doručení schválenia monitorovacím výborom.

Výkonom funkcií RO pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 je poverený útvar MPSVR SR – odbor Riadiacej jednotky ESF a inej zahraničnej pomoci. 

6.1.2.	Sprostredkovateľské orgány pod riadiacim orgánom

Sprostredkovateľské orgány sú všetky verejné alebo súkromné orgány alebo služby konajúce na zodpovednosť riadiacich alebo platiacich inštitúcií  alebo vykonávajúcich úlohy v ich mene vo vzťahu ku konečným užívateľom alebo inštitúciám alebo firmám vykonávajúcim dané operácie. Zriaďovanie sprostredkovateľských orgánov je možné vykonať na základe nariadenia Rady č. 01/438/ES, článok 2, odsek 2.

V Slovenskej republike sú ako sprostredkovateľské orgány pod riadiacim orgánom (SO pod RO) pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 určené Ministerstvo školstva SR – odbor európskej integrácie a Národný úrad práce – odbor politiky a programov EÚ. 

Bližšia špecifikácia poslania a úloh SO pod RO pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude rozpísaná v programovom doplnku a upravená zmluvou o prenesení časti kompetencií z riadiaceho orgánu na SO pod RO. Zodpovednosť za riadenie zostáva v plnej kompetencii RO.

6.1.3.	Monitorovací výbor

Na základe článku 35 všeobecného nariadenia musí byť pre každý jednotný programový dokument zriadený monitorovací výbor.  Podľa článku 8 všeobecného nariadenia  majú monitorovacie výbory tvoriť najreprezentatívnejší partneri národnej, regionálnej, miestnej a inej úrovne vrátane tých, ktorí sú zodpovední za životné prostredie, presadzovanie rovnosti  medzi mužmi a ženami a ekonomickí a sociálni partneri. Monitorovací výbor musí byť založený najneskôr tri mesiace po rozhodnutí o pomoci z fondov, resp. po rozhodnutí Komisie o schválení Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

Monitorovací výbor (MV) Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 pre obdobie 2004 – 2006 bol zriadený v termíne do 31. augusta 2002 ministrom práce na základe úlohy, ktorú mu určila vláda SR uznesením č. 678/2002. V súlade s tým bol zriadený 23 členný MV. Jeho zloženie je vytvorené na základe princípu partnerstva. MV predsedá zástupca RO – štátny tajomník MPSVR SR. Pri výbere členov z jednotlivých zastupovaných subjektov bol zohľadnený princíp rovnosti príležitostí pre mužov a ženy.

MV koná v právomoci a v rámci právnej jurisdikcie Slovenskej republiky. Zástupca z Komisie má počas zasadania výboru štatút pozorovateľa. Podľa potreby budú na rokovania MV prizvaní zástupcovia Úradu vlády SR, Ministerstva zahraničných vecí SR, ďalších mimovládnych organizácií či iní zástupcovia regiónu čerpajúceho pomoc z Európskej únie v rámci Cieľa 3.

Základné úlohy MV pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 sú definované v článku 35 všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch Európskej komisie. Okrem nich MV vypracováva návrhy pre RO týkajúce sa efektívneho a adresného využívania štrukturálnych fondov.

Hlavnou úlohou MV je pravidelné sledovanie a vyhodnocovanie realizácie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

	Medzi ďalšie úlohy MV patrí:

•	potvrdenie  alebo  úprava  doplnku  programu, vrátane materiálnych a finančných ukazovateľov, ktoré sa používajú na monitorovanie pomoci. Pred každou ďalšou úpravou sa musí získať jeho súhlas;
•	prerokovanie a schvaľovanie kritérií pre výber operácií, financovaných v rámci každého opatrenia do šiestich mesiacov po schválení pomoci;
•	periodické skúmanie pokroku smerujúceho k dosiahnutiu špecifických cieľov pomoci;
•	skúmanie výsledkov vykonávania pomoci, najmä dosiahnutia cieľov stanovených v rámci priebežného hodnotenia pre rôzne opatrenia;
•	prerokovanie a schvaľovanie výročných a záverečných správ o vykonávaní, ktoré sú odosielané Európskej komisii;
•	navrhovanie akýchkoľvek úprav alebo preskúmanie pomoci riadiacemu orgánu;
•	schvaľovanie realokácie prostriedkov medzi opatreniami v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3;
•	informovanie verejnosti o výsledkoch činnosti výboru a o vývoji situácie ohľadne využívania ESF v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3;
•	v spolupráci s riadiacim orgánom vypracováva plán monitorovania Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3;
•	schvaľuje komunikačný akčný plán vypracovaný riadiacim orgánom.

Podrobné úlohy MV budú detailnejšie definované v štatúte MV, ktorý bude prijatý na prvom zasadnutí MV. 

Dokumenty upravujúce činnosť MV – predovšetkým štatút a rokovací poriadok si schvaľuje MV po dohode s RO. Sekretariát MV bude zriadený na Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Funkciu bude zabezpečovať sekcia práce, odbor Riadiacej jednotky ESF a inej zahraničnej pomoci. Sekretariát bude zabezpečovať administratívnu činnosť MV.

6.2.	Systém finančného riadenia, kontroly a auditu programu

	Na základe čl. 19 ods. 3 písm. d) všeobecného nariadenia táto časť popisuje orgány, procedúry a opatrenia pre finančné riadenie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3, zohľadňujúc pritom zodpovedajúce právne normy Slovenskej republiky ako aj prijaté uznesenia vlády SR.

	Vláda SR uznesením č. 1030/2002 schválila Koncepciu systému finančného riadenia štrukturálnych fondov, na základe ktorej boli vypracované postupy finančného riadenia, kontroly a auditu Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3. 

6.2.1.	Platobný orgán
V zmysle uznesenia vlády SR č. 617 z 5. júna 2002 bolo Ministerstvo financií SR určené ako jediný platobný orgán (PO) pre štrukturálne fondy. Od 1. 7. 2002 bol vytvorený samostatný útvar PO pre štrukturálne fondy v rámci  priamej riadiacej pôsobnosti štátneho tajomníka Ministerstva financií SR. 

Platobný orgán je zodpovedný predovšetkým za nasledovné úlohy:
•	koordináciu prípravy všetkých pracovných a účtovných postupov súvisiacich s príjmom zálohovej platby, priebežných platieb a záverečnej platby od Komisie a výkonu týchto činností;
•	zostavovanie žiadostí o platbu priebežných platieb Komisii pre všetky štrukturálne fondy (ERDF, ESF, EAGGF a FIFG) na základe podkladov predložených riadiacimi orgánmi;
•	zostavovanie, certifikácia a predloženie výkazu výdavkov Komisii na základe RO a sprostredkovateľskými orgánmi pod platobným orgánom potvrdených a predložených výkazov výdavkov a správ o certifikácii vypracovaných uvedenými orgánmi;
•	pred  certifikáciou získanie uistenia o postupoch riadiaceho orgánu, že výkaz výdavkov zahŕňa výlučne oprávnené a aktuálne výdavky hradené počas obdobia oprávnenosti (nariadenie Rady č. 00/1685/ES stanovujúce podrobné pravidlá pre implementáciu nariadenia Rady č. 99/1260/ES týkajúce sa oprávnenosti výdavkov operácií spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov), boli vykonané kontroly dodávok spolufinacovaných stavieb, tovarov a služieb, nárokované výdavky sú reálne, postupovalo sa v súlade s predpismi ES, existuje podporná dokumentácia, uchováva a dodržiava sa audit trail;
•	zostavovanie a predloženie odhadu čerpania očakávaných výdavkov pre príslušný a nasledujúci rok  Komisii na základe podkladov RO;
•	zabezpečenie vypracovania audit trailu na každej úrovni  riadenia štrukturálnych fondov;
•	vrátenie neoprávnene použitých platieb Komisii, vrátane úrokov z omeškania;
•	predkladanie „Bezodkladnej správy o nezrovnalostiach“ Komisii;
•	predkladanie „Správy o zistených nezrovnalostiach a s tým súvisiacich čiastok“ Komisii;
•	predkladanie „Správy o náprave zistených nezrovnalostí a s tým súvisiacich čiastok“ Komisii;
•	predkladanie „Správy o nevymožených čiastkach“ Komisii;  
•	vedenie účtovníctva, výkazníctva a uschovávanie dokladov v súlade s právnymi predpismi ES a Slovenskej republiky.

6.2.2.	Sprostredkovateľský orgán pod platobným orgánom

Platobný orgán deleguje výkon niektorých svojich funkcií na sprostredkovateľské orgány pod platobným orgánom (SO pod PO). Rozsah týchto právomocí je stanovený v zmluve o delegovaní právomocí. Celková zodpovednosť za delegované právomoci  zostáva na PO. Platobný orgán nedeleguje certifikáciu výdavkov Komisii, predkladanie žiadosti o platbu a príjem prostriedkov z ES. 

Funkciu SO pod PO vo väzbe na Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude vykonávať na MPSVR SR finančný odbor a na MŠ SR sekcia financovania a rozpočtu kapitoly. 

6.2.3.	Úlohy riadiaceho orgánu v systéme finančného riadenia

	Riadiaci orgán má priamu zodpovednosť za riadenie a implementáciu operácií v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 financovaného z ESF (článok 34.1 všeobecného nariadenia). Je zodpovedný za zhromažďovanie hodnoverných informácií, za zaručenie existencie správnych opisov toho, že operácie sú vykonané bezchybne a že sa pritom dodržiavajú pravidlá Spoločenstva.

Riadiaci orgán prijíma od SO pod RO žiadosť o platbu, výkaz výdavkov a správu o certifikácii zosumarizovanú z nižších úrovní podieľajúcich sa na realizácii operácií spolufinancovaných z ESF. Jeho úlohou bude schváliť alebo zamietnuť žiadosť konečného príjemcu (KP) o platbu. RO schválené žiadosti KP o platbu predkladá SO pod PO. Výkazy výdavkov a správu o certifikácii predkladá platobnému orgánu.

Úlohy sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom v systéme finančného riadenia

Sprostredkovateľský orgán pod RO prijíma od konečných prijímateľov pomoci žiadosti o platbu položené podpornou dokumentáciou a tiež správy o certifikácii. Zodpovedá za overenie všetkých výdavkov v súvislosti s každou požiadavkou zahrňujúcou transakcie výdavkov z ESF. Zosumarizovanú žiadosť o platbu predkladá RO. RO taktiež predkladá výkaz výdavkov a  správu o certifikácii všetkých výdavkov uskutočnených konečnými príjemcami. SO pod RO si ponecháva archívnu dokumentáciu (faktúry, iné účtovné doklady a podpornú dokumentáciu) pre platobné pohľadávky. 

Funkciu SO pod RO vo väzbe na Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude vykonávať Národný úrad práce a Ministerstvo školstva SR.

Povinnosti konečného prijímateľa

Konečný prijímateľ je zodpovedný za zaručenie, že finančné pohľadávky sú viazané len na skutočne oprávnené výdavky. Jeho povinnosťou je predkladať SO pod RO žiadosť o platbu, ktorá musí byť podložená potvrdenými faktúrami alebo inými účtovnými dokladmi a podpornou dokumentáciou. Zároveň predkladá správu o certifikácii. Typy konečných príjemcov budú špecifikované v programovom doplnku.

V prípade ak medzi konečným prijímateľom a RO neexistuje SO pod RO, jeho funkciu plní RO.

6.2.4.	Systém finančných tokov (platieb) Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3

	Financovanie opatrení Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude realizované z prostriedkov ESF, štátneho rozpočtu SR, z prostriedkov NÚP a iných zdrojov. Maximálny príspevok z ESF môže byť 50 % z celkových oprávnených nákladov projektu, ale najmenej 25 % z oprávnených výdavkov. Výšku pomoci na jednotlivé opatrenia a časový priebeh jej realizácie určí finančný plán, ktorý bude súčasťou programového doplnku.

	Komisia preplatí príspevok z ESF platobnému orgánu na osobitný účet MF SR v rámci dohodnutého záväzku podľa schváleného Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3. Tieto platby môžu mať charakter zálohovej, priebežnej a záverečnej platby v súlade s čl. 32 všeobecného nariadenia.

Štátna pokladnica prevedie finančné prostriedky ESF z osobitného účtu MF SR v Štátnej pokladnici na príjmový účet MPSVR SR a MŠ SR ako SO pod PO s mesačnou periodicitou vo výške schválených platieb konečným prijímateľom pomoci na základe žiadosti platobného orgánu o realizáciu platby.

K termínu prevodu finančných prostriedkov ESF do príjmov štátneho rozpočtu (príjmový účet ministerstva ako SO pod PO) dochádza k oprávneniu čerpania príslušných výdavkov z výdavkového účtu príslušného ministerstva ako SO pod PO.

Platby konečným prijímateľom uskutočňuje Štátna pokladnica z výdavkového účtu MŠ SR ako SO pod PO súčasne s prevodom finančných prostriedkov ESF na príjmový účet tohto ministerstva z osobitného účtu MF SR.

V prípade, že do celého procesu je zapojený NÚP, platby konečným prijímateľom realizuje NÚP zo svojho výdavkového účtu. Platby Národnému úradu práce uskutočňuje Štátna pokladnica z výdavkového účtu MPSVR SR ako SO pod PO súčasne s prevodom finančných prostriedkov ES na príjmový účet tohto ministerstva z osobitného účtu MF SR.

Platby v rámci národného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu v súlade so zákonom č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov prevádza Štátna pokladnica z výdavkového účtu príslušného ministerstva na účet konečných prijímateľov/NÚP súčasne s prostriedkami ESF na základe žiadosti o realizáciu platby SO pod PO. Žiadosť o realizáciu platby pre prevod prostriedkov na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu z výdavkového účtu príslušného ministerstva musí byť vystavená súčasne so  žiadosťou o realizáciu platby pre prevod prostriedkov ESF. Finančné toky prostriedkov ESF a národného spolufinancovania sú znázornené v prílohe. 

6.2.5.	Kontrola plnenia programového programu

Finančná kontrola

V súlade so zákonom č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov, Ministerstvo financií SR ako ústredný orgán štátnej správy pre finančnú kontrolu a vnútorný audit, metodicky usmerňuje a koordinuje výkon finančnej kontroly vo verejnej správe, vrátane kontroly prostriedkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu poskytnutých Slovenskej republike na základe medzinárodných zmlúv.

Vykonávanie finančnej kontroly štrukturálnych fondov vychádza z legislatívy Slovenskej republiky a legislatívy EÚ. Zároveň zohľadňuje poznatky získané z prístupu jednotlivých členských štátov EÚ k riešeniu problematiky finančnej kontroly a doporučenia jednotlivých generálnych riaditeľstiev Komisie.

Kontrola fyzickej realizácie projektu

Kontrolu fyzickej realizácie projektu v súlade s čl. 4 nariadenia Rady č. 01/438/ES uskutočňuje:

1.	konečný prijímateľ
Konečný prijímateľ je povinný pred prevodom prostriedkov dodávateľovi vykonať vecnú a formálnu kontrolu každej faktúry. Pre účely tejto kontroly používa kontrolný zoznam (checklist), ktorého podrobnosti budú stanovené riadiacim orgánom pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3.
2.	riadiaci orgán
V prípade, ak sa na realizácii projektu podieľa SO pod RO, je za výkon kontroly fyzickej realizácie projektu zodpovedný tento sprostredkovateľský orgán. RO sa musí presvedčiť, či sprostredkovateľský orgán tieto kontroly v potrebnom rozsahu vykonáva. RO sa presvedčí, či boli požadované kontroly vykonané a následne vydá osvedčenie o vykonaní kontroly. Fyzickú kontrolu uskutočňuje na to určený útvar v rámci organizačnej štruktúry príslušného SO pod RO.  

RO vydá podrobné pokyny týkajúce sa výkonu kontroly fyzickej realizácie projektu. Ich súčasťou bude aj zabezpečenie oddelenia funkcie kontroly od ostatných činností.

Kontrola vzoriek operácií a projektov 

Kontroly vzoriek štrukturálnych operácií uskutočňuje kontrolný útvar v rámci organizačnej štruktúry príslušného ministerstva alebo územne príslušná Správa finančnej kontroly. V prípade MPSVR SR je výkonom tejto kontroly poverený oddelenie kontroly, ktorý je organizačne nezávislý na odbore vykonávajúcom úlohy RO.

Útvar vykonávajúci kontrolu vzoriek operácií a projektov je organizačne oddelený od útvaru podieľajúceho sa na realizácii štrukturálnych fondov a SO pod PO. Vykonanie analýzy rizík a následný výber vzoriek uskutoční každý kontrolný útvar.

Uskutočnené kontroly vzoriek pred ukončením pomoci musia pokrývať minimálne 5 % celkových oprávnených výdavkov z ESF Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3.

Kontroly sa organizujú a koordinujú takým spôsobom, aby bolo zabezpečené rovnomerné rozloženie kontrol v celom období čerpania prostriedkov. V tejto súvislosti spracuje RO podrobný plán kontrol.

Následná kontrola

Následnou finančnou kontrolou sa overuje:

•	objektívny stav kontrolovaných skutočností a ich súlad so všeobecne záväznými právnymi predpismi a vnútornými aktmi riadenia so zameraním na dodržiavanie hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti pri hospodárení s verejnými prostriedkami;
•	vykonanie predbežnej finančnej kontroly, ktorou sa overuje každá pripravovaná finančná operácia;
•	vykonanie priebežnej finančnej kontroly, ktorou sa overujú finančné operácie vybrané príslušným vedúcim zamestnancom;
•	splnenie opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených finančnou kontrolou a odstránenie príčin ich vzniku;
•	za vykonávanie následných finančných kontrol hospodárenia s prostriedkami zo štrukturálnych fondov  sú kompetentné kontrolné orgány, ktorým kontrolná pôsobnosť vyplýva z osobitných právnych predpisov a medzinárodných zmlúv. Následnú finančnú kontrolu prostriedkov zo štrukturálnych fondov vykonávajú najmä:
-	kontrolné útvary Ministerstva financií SR,
-	kontrolné útvary ministerstiev ako správcov rozpočtových kapitol,
-	správy finančnej kontroly,
-	Najvyšší kontrolný úrad SR,
-	Úrad vlády SR – OLAF, 
-	kontrolné orgány EÚ.

6.2.6.	Nezávislosť vnútorného auditu

V súlade s požiadavkou primeraného oddelenia funkcií v systéme riadenia a kontroly výdavkov na operácie spolufinancované z prostriedkov EÚ je výkonom vnútorného auditu  poverený útvar vnútorného auditu na každej úrovni v kaskáde – SO pod RO – RO – SO pod PO – PO.  Útvar vnútorného auditu na každej úrovni je funkčne a organizačne nezávislý od útvarov zodpovedných za riadenie, platby a kontrolu pomoci.

6.2.7.	Správy o nezrovnalostiach

Podľa článku 38 všeobecného nariadenia budú Komisii predkladané správy o nezrovnalostiach. Za predkladanie týchto správ je zodpovedný PO – Ministerstvo financií SR. Komisii budú predkladané bezodkladné správy o nezrovnalostiach, správy o zistených nezrovnalostiach a s tým súvisiacich čiastok, správy o náprave zistených nezrovnalostí a s tým súvisiacich čiastok a správy o nevymožených čiastkach. Správy budú vypracovávané  na základe podkladov RO. Uvedené správy sa Komisii predkladajú do dvoch mesiacov nasledujúcich po ukončení každého štvrťroka. RO vypracováva tieto správy na základe vlastných zistení, resp. na základe zistení SO pod RO. Správy sa vypracovávajú aj na základe zistení platobného orgánu a SO pod PO. 

6.2.8.	Zabezpečenie výkonu audit trailu na každej úrovni riadenia, kontroly a implementácie 

V súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Rady č. 01/438/ES ustanovujúceho podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady č. 99/1260/ES pokiaľ ide o systémy riadenia a kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov Slovenská republika musí zabezpečiť existenciu dostatočných revíznych záznamov – podrobných popisov riadenia, realizácie a kontroly pomoci z ESF na všetkých participujúcich úrovniach – konečný príjemca – SO pod RO – RO – SO pod PO – PO. Tieto musia byť transparentné a musia spĺňať požiadavky definované v prílohe I  nariadenia Rady č. 01/438/ES.

6.2.9.	Prehlásenie o ukončení pomoci 

Vystavenie prehlásenia o ukončení pomoci je nutnou podmienkou pre zaslanie žiadosti o záverečnú platbu z Komisie. Toto prehlásenie sa vystavuje pri ukončení programovacieho obdobia útvarom nezávislým od RO, SO pod RO alebo PO, od osôb vykonávajúcich certifikáciu v rámci PO. Vypracovávať a vydávať prehlásenie o ukončení pomoci z ESF bude zabezpečovať Najvyšší kontrolný úrad SR.

6.2.10.	Používanie EUR

Používanie EUR upravuje nariadenie Komisie č. 00/643/ES o opatreniach pre používanie EUR pre rozpočtové účely štrukturálnych fondov.

Rozvojové plány, finančné plány, doplnok programu, ročné správy, záverečné správy, žiadosti o platbu, výkaz výdavkov dokladajúci príslušnú žiadosť o platbu sa Komisii predkladá v EUR.

Platobný orgán obdrží prostriedky ES na osobitný účet Ministerstva financií SR, ktorý je vedený v SKK. Pri konverzii finančných prostriedkov z EUR na SKK sa použije výmenný kurz Národnej banky SR platný v deň prevodu. 

Pre účely finančného výkazníctva, pri žiadostiach o platbu z ES a pri správach poskytnutých Komisii sa použije výmenný kurz Európskej centrálnej banky k predposlednému pracovnému dňu Komisie v predchádzajúcom mesiaci, v ktorom bol vykázaný výdavok zaznamenaný v zúčtovacích dokladoch orgánov zodpovedných za príslušný príspevok.

Kurzové rozdiely účtuje platobný orgán a tieto sú príjmom alebo stratou štátneho rozpočtu.

6.3.	Monitorovanie realizácie programu

Monitorovanie pozostáva z pravidelného kontrolovania postupného uskutočňovania intervencie. Za zavedenie systému pre zhromažďovanie spoľahlivých finančných a štatistických informácií o vykonávaní pomoci, za výber ukazovateľov monitorovania a hodnotenie zodpovedá RO. 

V rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 je monitoring priebežný proces sledovania vývoja intervencií a výdavkov. Hodnotenie, ktoré je napojené na priebežný proces monitorovania sa vykonáva v stanovených fázach priebehu programovacieho obdobia. Informácie finančného a fyzického monitoringu budú systematicky prevádzané  do počítačovej podoby. Elektronický prenos informácií sa vyžaduje na základe článku 18 všeobecného nariadenia.

Všeobecné nariadenie uvádza, že indikátory sa musia vzťahovať k špecifickým cieľom, musia zobrazovať stav dosiahnutý v zmysle fyzikálnych výstupov, výsledkov a dopadov a musia zobrazovať dosiahnutý vývoj vo vzťahu k finančnému plánu. Indikátory musia prihliadať na to, že rôzne regióny prijímajú rôzny stupeň podpory a v prípade potreby musí byť možné rozlíšiť indikátory podľa druhu alebo veľkosti koncových firiem.

Zber údajov o realizácii pomoci v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude vykonávaný prostredníctvom elektronického zberu údajov, na čo bude vytvorený IT monitorovací systém pre štrukturálne fondy. Jedná sa o ucelený informačný systém, ktorý bude zastrešovať  procesy:
1.	proces programovania
2.	proces monitorovania účinnosti z fondov
3.	proces finančného riadenia

IT monitorovací systém bude v rámci procesu programovania zabezpečovať požadované výstupy, a to:
a)	vypracovanie a schvaľovanie programovacích dokumentov 
b)	programovací doplnok 
c)	alokácia a limity prostriedkov
d)	zmena programovacích dokumentov a presuny prostriedkov
e)	informovanie verejnosti – informačné okienko
f)	výber a schválenie projektov

IT monitorovací systém bude v rámci procesu monitorovania zabezpečovať požadované výstupy, a to: 
a)	finančné a fyzické indikátory
b)	predbežné a záverečné hodnotenie
c)	overenie doplnkovosti
d)	prehľad realizácie projektov, finančné tabuľky
e)	spravodajstvo 
f)	kontrola (fyzická kontrola, finančná kontrola, kontrola vzoriek, prehlásenie o ukončení pomoci)
g)	správy o nezrovnalostiach, kniha dlžníkov a vymáhanie prostriedkov

IT monitorovací systém bude v rámci procesu finančného riadenia zabezpečovať požadované výstupy, a to:
a)	žiadosti o platbu
b)	certifikácia výdavkov
c)	platby 
d)	odhad očakávaných výdavkov
e)	vrátenie finančných prostriedkov

Informačný systém slúži najmä na:
-	zabezpečenie zberu štatistických a finančných údajov o realizácií projektu,
-	sledovanie monitorovacích ukazovateľov na úrovni jednotlivých opatrení a priorít programu,
-	zabezpečenie komunikácie medzi jednotlivými riadiacimi a platobným orgánom,
-	agregáciu výsledkov monitorovania za účelom vyhodnocovania pomoci z ESF v súlade s požiadavkami RO, MV, PO a EK v jednotlivých fázach plnenia programu.

Monitorovanie sa bude riadiť plánom monitorovania operačného programu. Tento plán monitorovania bude vypracovaný riadiacim orgánom v spolupráci s monitorovacím výborom. 

Plány monitorovania operačného programu budú zahŕňať predovšetkým nasledovné údaje:
•	definíciu údajov, ktoré majú byť zhromažďované, aby poskytli potrebné informácie o vstupoch, výstupoch, výsledkoch, dopadoch a zodpovedajúcich ukazovateľoch. Metódy použité na kvantifikáciu údajov alebo odhadov generovaných prieskumami musia byť špecifikované (vzorka, údaje z panelu, databázy, kontrolné mechanizmy atď.) rovnako ako aj inštitúcie alebo orgány zodpovedné za ich zber;
•	definície, ktoré majú byť poskytnuté monitorovaciemu výboru a frekvencia a načasovanie ich prenosu;
•	definíciu operačných prepojení s vyhodnocovacími aktivitami;

Pri vypracovaní ukazovateľov sa berie do úvahy predovšetkým metodológia a zoznam príkladov ukazovateľov vydaných Komisiou, rovnako ako kategorizácia oblastí intervencie podľa nariadenia Komisie 01/438/ES, príloha č. IV, bod 2. Klasifikácia oblastí intervencie. Zároveň sa bude vychádzať z Pracovného dokumentu 3 „Ukazovatele monitorovania a hodnotenia: Metodológia ukazovateľov“, vydaného generálnym riaditeľstvom pre regionálnu politiku a kohéziu a pracovného dokumentu GR pre zamestnanosť, pracovné vzťahy a sociálne záležitosti, Monitorovacia a hodnotiaca jednotka „Smernice pre systémy monitorovania a hodnotenia pomoci ESF v období rokov 2000- 2006.

Prípravu IT monitorovacieho systému pre štrukturálne fondy ako aj prípravu manuálov obsahujúcich vnútorný obsah a metodiku riadenia procesov IT monitorovacieho systému zabezpečuje Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR (RO pre CSF) v spolupráci s Ministerstvom financií SR (platobný orgán).

6.3.1.	Výročné a záverečné správy o vykonávaní pomoci

Výročné správy

V súlade s článkom 37 všeobecného nariadenia predkladá RO výročnú správu o vykonávací pomoci najneskôr šesť mesiacov od skončenia každého kalendárneho roka trvania pomoci. Pred odoslaním Komisii musí správu posúdiť a schváliť MV.

		Každá výročná správa obsahuje nasledovné informácie:

•	akúkoľvek zmenu, ktorá je dôležitá pre realizáciu pomoci vo všeobecných podmienkach (predovšetkým hlavné socio-ekonomické trendy, zmeny v národných, regionálnych alebo sektorových politikách vo väzbe na Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3);
•	informáciu o pokroku v realizácií každej priority a opatrenia. To znamená hlavne kvantifikáciu cieľov a ukazovateľov stanovených v programovom doplnku;
•	pokrok finančného plánu s výrazným dôrazom na dohodnuté ukazovatele. U každého opatrenia by malo byť zhrnutie výdajov skutočne zaplatených PO a platieb prijatých od Komisie;
•	kroky podniknuté RO a MV aby bola zabezpečená efektívna realizácia. Predovšetkým ide o priebeh
-	monitorovania, finančnej kontroly, a hodnotiacej činnosti vrátane dohody o zbere dát,
-	zhrnutie všetkých významných problémov, na ktoré sa prišlo počas riadenia pomoci a všetky akcie prevedené hlavne podľa odporúčaní Komisie po výročnom rokovaní s riadiacim orgánom,
-	využívania  technickej pomoci,
-	realizovania opatrení prijatých pre zaistenie publicity Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3;
•	kroky, ktoré sa urobili pre zaistenie súladu s inými politikami Spoločenstva.

Ročné preskúmanie výsledkov		

Každoročne pri predložení výročnej správy o vykonávaní pomoci, ako ju uvádza článok 37, Komisia a RO vykonajú preskúmanie hlavných výsledkov predchádzajúceho roka v súlade s mechanizmami, ktoré určí dohodou so Slovenskou republikou a RO.

Po tomto preskúmaní môže Komisia vzniesť voči členskému štátu a RO pripomienky. Členský štát Komisiu informuje, ako na tieto pripomienky reagoval. V riadne odôvodnených prípadoch a ak Komisia považuje prijaté opatrenia za nezodpovedajúce, môže členskému štátu a RO zaslať doporučenie na zmeny zamerané na zlepšenie účinnosti mechanizmov pre monitorovanie alebo riadenie pomoci spoločne s dôvodmi pre tieto doporučenia. Ak RO obdrží akékoľvek takéto doporučenie, následne doloží kroky urobené pre zlepšenie monitorovacích a riadiacich mechanizmov, alebo vysvetlí, prečo žiadne neurobil.

Záverečná správa

Záverečná správa je predložená komisii najneskôr šesť mesiacov po konečnom termíne oprávnenosti výdavkov. Za celú pomoc vykonávanú v období kratšom ako dva roky predkladá RO Komisii len záverečnú správu.

6.4.	Hodnotenie

Ako vyplýva zo všeobecného nariadenia, pre určenie účinnosti jednotlivých druhov pomoci zo štrukturálnych fondov,  pre zistenie ich dopadu na jednotlivé smerodajné oblasti a pre analýzu účinkov programov na špecifické štrukturálne problémy sa používajú tri druhy hodnotenia. Pred začiatkom programu sa vykoná predbežné hodnotenie, počas priebehu programu približne v jeho polovici priebežné hodnotenie a po skončení programu hodnotenie dodatočné. 

Dôležitou zásadou pre hodnotenie je partnerstvo. Pre uľahčenie koordinácie hodnotenia Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude vymenovaná osoba zodpovedná za hodnotenie všetkých intervencií, aby bolo zaručené stále monitorovanie a hodnotenie, ako aj určitá zhoda v organizácii. Na zabezpečenie efektívnosti a objektívnosti hodnotenia bude zriadený aj riadiaci výbor ako partnerský orgán zodpovedný za hodnotenie:
•	je to technická skupina zostavená z ľudí zodpovedných za hodnotenie zastupujúca partnerov (napr. ministerstvá, regióny, oddelenia pre hodnotenie politiky a komisiu) a nezávislých hodnotiteľov; 
•	pripravuje výber hodnotiteľov, ich mandáty, poskytuje stanoviská k hodnotiacim správam. Sprevádza prácu, pripravuje rozhodnutia o preukazovaní, o distribúcii a uverejňovaní správ; 
•	koordinuje požiadavky hodnotenia a výkonnosti monitorovacích systémov, navrhuje zlepšenia kvality monitorovacích systémov a ak je to potrebné, požiada o dodatočný zber dát v prípade, že chýbajú informácie; 
•	plní tiež funkciu pri koordinovaní hodnotenia v prípade viacvrstvového mechanizmu hodnotenia; 
•	zabezpečuje, aby hodnotiaca práca upozorňovala ľudí zodpovedných za rôzne časti programu na užitočné body do diskusie a odporúčania; 
•	určuje námety, ktoré sa majú skúmať podrobnejšie ako je napríklad synergia medzi fondmi, horizontálne uplatňovanie určitých zásad alebo akýkoľvek iný prvok, ktorý by mohol byť predmetom špecifického záujmu; 
•	pravidelne sa stretáva. 

Riadiaci výbor pre hodnotenie pracuje podľa svojich postupov, ktoré budú vypracované v úzkej súčinnosti s riadiacim orgán. Závery riadiaceho výboru pre hodnotenie budú mať vo vzťahu k riadiacemu orgánu odporúčajúci charakter. Riadiaci výbor pre hodnotenie bude zároveň spolupracovať s MV pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3. Za zber relevantných dát za účelom hodnoverného obrazu o účinnosti pomoci je zodpovedný RO. Informácie týkajúce sa výsledkov hodnotenia sú prístupné pre verejnosť. 

Predbežné hodnotenie

Predbežné hodnotenie je v plnej kompetencii riadiaceho orgánu pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3. Účelom predbežného hodnotenia Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 je poskytnúť informácie pre vypracovanie plánov rozvoja, prípravu pomoci a programového doplnku, ktorého súčasť tvorí. Preveruje finančné toky, ich efektívnosť, účinnosť pomoci v konkrétnom regióne a taktiež zhodu zvolenej stratégie a cieľov s očakávaným dopadom v oblastiach určených  pre príjem pomoci. V neposlednom rade zahrňuje analýzu silných a slabých stránok všetkých subjektov a mechanizmov zainteresovaných v celom procese implementácie pomoci, ako aj schopnosť regiónu absorbovať prostriedky z EÚ určené na rozvoj ľudských zdrojov.

Predbežné hodnotenie je súčasť tvorby Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3. Ako priamy opak k dodatočnému hodnoteniu pri predbežnom hodnotení má prístup hodnotiacich expertov skôr konzultatívny charakter.

Strednodobé hodnotenie

Keďže Slovenská republika vstúpi do Európskej únie v roku 2004, bude ako prvé absolvovať len skrátené programovacie obdobie. Z tohto dôvodu sa pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 vykoná predbežné a dodatočné hodnotenie. Priebežné hodnotenie bude vykonávané počas priebehu programovacieho obdobia. Strednodobé hodnotenie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 v zmysle všeobecného nariadenia riadiaci orgán nebude realizovať.

Dodatočné hodnotenie

	Za dodatočné hodnotenie je zodpovedný RO a MV v spolupráci s Komisiou.

	Dodatočné hodnotenie pojednáva o tom ako bola implementácia úspešná, o účinnosti a efektívnosti projektov. Dodatočné hodnotenie musí byť vypracované najneskôr do troch rokov od skončenia programovacieho obdobia. Snaží sa zosumarizovať faktory úspechu a faktory zlyhania vykonávania a taktiež dosiahnuté ciele a výsledky kvantifikujúce účinnosť a efektivitu poskytovanej pomoci.

Priebežné hodnotenie

Priebežné hodnotenie sa bude vykonávať v rámci výkonu činnosti RO Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 v spolupráci so SO pod RO počas celého skráteného programovacieho obdobia. 

6.5.	Publicita a informovanie

Východiskovým dokumentom pre zabezpečovanie informovanosti a publicity týkajúcej sa realizácie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 je nariadenie Rady č. 00/1159/ES z 30. mája 2000 o opatreniach pre informovanosť a publicitu, ktoré majú vykonať členské štáty, týkajúcich sa pomoci zo štrukturálnych fondov. Zároveň bude vychádzať aj z ďalších odporúčaní Komisie.

Cieľom informačnej činnosti je zabezpečiť zvýšenie povedomia občanov Slovenskej republiky o pomoci z ESF ako aj transparentnosť a efektívnosť použitia týchto  zdrojov. 

Na zabezpečenie činnosti v tejto oblastí budú prijaté opatrenia vo forme komunikačného akčného plánu pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3. V rámci neho budú prijaté opatrenia, ktorých cieľom je:

a)	poskytovať informácie o príležitostiach, ktoré poskytuje spoločná pomoc z Európskej únie a Slovenskej republiky, aby sa zabezpečila prehľadnosť takejto pomoci. V rámci toho pôjde o informovanie: možných a konečných užívateľov, regionálnych a miestny orgánov, iných príslušných verejných orgánov, obchodných organizácií a podnikateľských kruhov, ekonomických a sociálnych partnerov, mimovládnych organizácií, s dôrazom na inštitúcie na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami, pracovníkov a podporovateľov projektov 
b)	informovať širokú verejnosť o úlohe, ktorú zohráva Európska únia v spolupráci so Slovenskou republikou v rámci pomoci z ESF ako aj o jej výsledkoch.

	     Komunikačný akčný plán sa stanoví v programovom doplnku podľa článku 18 (3) (d) všeobecného nariadenia.

V súlade so všeobecným nariadením za vykonávanie publicity a informovanie zodpovedá RO. Informovanie a publicita o pomoci z ESF sa bude vykonávať na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. RO bude zodpovedať za vykonávanie národnej informačnej činnosti. Do aktivít na publicitu a informovanie budú zapojené aj SO pod RO, ktoré budú zodpovedať za zabezpečenie týchto  činnosti na regionálnej a miestnej úrovni. 

Vykonávanie publicity bude realizované aj v spolupráci s Komisiou. RO bude zároveň informovať Komisiu o prijatých opatreniach.

Do informačnej činnosti bude zapojený aj MV, ktorému RO predkladá komunikačný akčný plán ako aj priebežné informácie o kvalite a efektívnosti opatrení prijatých pre informovanosť.  

Pre informačnú činnosť za použijú rôzne média, brožúry, inzeráty, plagáty, semináre, reklamné materiály. Zároveň bude možné informácie o ESF získať aj prostredníctvom internetu.

Náklady na aktivity spojené s publicitou a informovanosťou budú čiastočne hradené v rámci technickej pomoci z ESF. 

6.6.	Zabezpečovanie kompatibility s právom Európskej únie

RO pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 v súlade s článkom 34, ods. 1, písm. g) všeobecného nariadenia zabezpečí, že operácie spolufinancované z ESF budú vykonávané v plnom súlade s ustanoveniami Zmluvy, s nástrojmi, ktoré boli v jej rámci prijaté a v súlade s politikami a činnosťami Spoločenstva vrátane pravidiel o hospodárskej súťaži, o zadávaní verejných zákaziek, o ochrane a zlepšovaní životného prostredia a o odstraňovaní nerovnosti a podpore rovnosti mužov a žien.

	Zabezpečenie kompatibility s právom Európskej únie bolo dodržiavané aj pri vypracovaní Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3, ktorého obsah je v súlade s článkom 2 nariadenia Komisie č. 99/1784/ES o Európskom sociálnom fonde, kde sú špecifikované činnosti, na ktoré je určená podpora z ESF. Realizácia operácií spolufinancovaných z ESF bude zároveň vykonávaná v súlade s ďalšími nariadeniami a usmerneniami, ktoré súvisia s využívaním zdrojom štrukturálnych fondov.

Pravidlá štátnej pomoci

Riadiaci orgán v priebehu implementácie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude zabezpečovať, aby operácie financované z prostriedkov ESF alebo iného finančného nástroja Európskej únie boli vykonávané v zhode s ustanoveniami Zmluvy a nástrojmi prijatými v rámci politík Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže.  

Poskytovanie štátnej pomoci sa v Slovenskej republike riadi zákonom č. 231/1999 o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. Rozhodovanie o poskytnutí štátnej pomoci vychádza zo stropov stanovených v regionálnej mape schválenej v Komisii podľa NUTS II.  V rámci Slovenskej republiky je koordinátorom celej činnosti v otázkach poskytovania štátnej pomoci Úrad pre štátnu pomoc.

Riadiaci orgán je zodpovedný za oznamovanie štátnej pomoci v oblastiach svojej zodpovednosti Komisii, pričom SO pod RO sú rovnako povinné informovať RO o prípadných zmenách v realizovaných opatreniach s dosahom na štátnu pomoc.

Zadávanie verejných zákaziek

Pri realizácie operácií v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 budú priebežne vykonávané výzvy zverejňované v médiách, predovšetkým v národnej, regionálnej a miestnej tlači.

Zadávanie verejných zákaziek pre služby, tovary a prácu budú prideľované na základe výsledkov verejnej súťaže, pričom sa celý proces bude riadiť zákonom č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní v znení neskorších predpisov.  
	
Pravidlá o ochrane a zlepšovaní životného prostredia

Realizácia operácií v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 nebude mať priamy vplyv na životné prostredie. V rámci operácií budú zrealizované vzdelávacie aktivity v oblasti environmentálnej osvety ako jedna zo súčasti celoživotného vzdelávania. Príprava a výber operácií budú uskutočňované so zreteľom na dodržiavanie princípov ochrany a zlepšovania životného prostredia. 

Pravidlá na odstraňovanie nerovnosti a podpore mužov a žien

Počas implementácie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 budú dodržiavané princípy rovnosti príležitosti mužov a žien. Činnosti v tejto oblasti budú vychádzať aj z Koncepcie rovnosti príležitosti.

V priebehu implementácie budú akceptované aj informácie Rady prijaté uzneseniami č. 94/C 231/01 a č. (96)C 386/01 o podpore rovnakých príležitosti pre mužov a ženy prostredníctvom pôsobenia štrukturálnych fondov a o zaradení rovnocenných príležitosti pre mužov a ženy do hlavných prúdov v štrukturálnych fondoch, ako aj ďalšie usmernenia v oblasti gender mainstreamingu.  

Presadzovanie tejto podpory ako aj dopady realizovaných operácií budú priebežne sledované a podrobované vnútornému (priebežnému) ako aj záverečnému hodnoteniu.

6.7.	Technická pomoc

Technická pomoc bude využívaná na financovanie opatrení na prípravu, monitorovanie, hodnotenie a kontrolu ako činností nevyhnutných na zabezpečenie vykonávania všeobecného nariadenia. Bude využitá na štúdie s dopadom na Európsky sociálny fond. Pre zabezpečenie efektívneho a účelného využívania ESF v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 bude technická pomoc slúžiť aj na zabezpečenie činnosti expertov. V rámci technickej pomoci budú uskutočňované výmeny skúsenosti a informácií formou seminárov, študijných ciest. Technická pomoc bude zameraná aj na informačné aktivity orientujúce sa na publicitu v oblasti ESF. Využívanie technickej  pomoci  bude vykonávané v súlade s článkom 23 všeobecného nariadenia.

6.8.	Programový doplnok

Programový doplnok sa vypracováva v súlade s čl. 18, bod 3 všeobecného nariadenia za účelom podrobného rozpracovania Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 na úrovni opatrení. Programový doplnok obsahuje:

•	detailné informácie o opatrení v rámci príslušnej priority Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3; 
•	konkrétne ciele opatrenia a tam kde sa to hodí ich kvantifikácia; 
•	predbežné hodnotenie opatrenia podľa článku 41., t.j. preukázanie zhody s cieľmi príslušnej  priority; 
•	príslušné monitorovacie ukazovatele opatrenia; 
•	určenie SO pod RO, jeho úlohy pri realizácii operácií; 
•	špecifické činnosti; 
•	definícia konečného užívateľa; 
•	indikatívny finančný plán zahrňujúci podiel kofinancovania EÚ, objem národných zdrojov    vrátane súkromných, finančný rámec pre poskytnutie príspevku na operáciu; 
•	kritéria výberu projektov; 
•	opatrenia na zabezpečenie publicity; 
•	klasifikácia oblasti intervencií a prevodový mostík medzi kategorizáciou EÚ a národnou klasifikáciou.   

Programový doplnok vypracováva RO so SO pod RO za účasti ďalších partnerov podieľajúcich sa na tvorbe návrhov priorít a opatrení najneskôr do troch mesiacov od schválenia Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 Komisiou. Komisii ho RO predkladá ako informatívny materiál.

6.9.  Partnerstvo

Partnerstvo je jedným zo základných princípov štrukturálnej politiky EÚ, v ponímaní  spolupráce EK s členským štátom, jeho orgánmi na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako aj hospodárskymi a sociálnymi partnermi a inými subjektami. Má zahŕňať prípravu, financovanie, monitorovanie a hodnotenie pomoci.

V prvej fáze bol Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 tvorený za účasti Krajského úradu práce Bratislava, Národného úradu práce a Bratislavského samosprávneho kraja. Následne bol dokument zverejnený na internetovej stránke MPSVR SR a tým sprístupnený širokej verejnosti. Návrh dokumentu bol predložený aj Ministerstvu školstva SR a Národnému úradu práce ako sprostredkovateľským orgánom pod riadiacim orgánom. Taktiež bol predložený na medzirezortné pripomienkové konanie ústredným orgánom štátnej správy, Národnému úradu práce, Úradu Bratislavského samosprávneho kraja ako aj všetkým členom Monitorovacieho výboru pre Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3. Vzhľadom na zloženie MV sa k dokumentu mohli vyjadriť okrem orgánov štátnej správy aj zástupcovia samosprávy, hospodárski a sociálni partneri ako aj partneri z nevládneho sektora a iných subjektov.

Tým sa naplnil princíp partnerstva pri tvorbe tohto programového dokumentu.