Stratégia financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na programové obdobie 2007 – 2013 

Obsah
Kapitola									                      Strana
1	Zhodnotenie súčasného systému financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
1.1	Stručná charakteristika a zhodnotenie súčasnej koncepcie financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
1.2	Problémy pri uplatňovaní stratégie počas implementácie programov financovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
2	Odhad príjmov SR zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013
2.1	Prehľad záväzkov pre SR v programovom období 2007 – 2013
2.2	Porovnanie priemernej úrovne záväzkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu súčasného a budúceho programového obdobia
2.3	Odhad čerpania pre SR v 2007 – 2013
3	STRATÉGIA financovania na programové obdobie 2007 – 2013
3.1	Východiská pre určenie stratégie financovania zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
3.1.1	Štátna pomoc
3.1.2	Formy pomoci pre stratégiu financovania
3.2	Pravidlá stratégie financovania
3.2.1	Všeobecné pravidlá stratégie financovania
3.2.2	Špecifické pravidlá stratégie financovania
3.2.3	Postup pri zostavovaní finančných tabuliek
3.3	Detailný popis pravidiel podľa foriem pomoci, jednotlivých zdrojov a prijímateľov
3.3.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácie štátnej správy, Sociálna poisťovňa
3.3.2	Financovanie projektov prijímateľa – iné subjekty verejnej správy
3.3.3	Financovanie projektov prijímateľa – VÚC
3.3.4	Financovanie projektov prijímateľa – obec
3.3.5	Financovanie projektov prijímateľa – súkromný sektor mimo schém štátnej pomoci
4	Osobitné ustanovenia týkajúce sa inovatívnych finančných nástrojov
5	Zapojenie Európskej investičnej banky do financovania PROJEKTOV ZO śtrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013
PRÍLOHA

1	Zhodnotenie súčasného systému financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu

1.1	Stručná charakteristika a zhodnotenie súčasnej koncepcie financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
Štrukturálne fondy
Pre programové obdobie 2004 – 2006 boli v roku 2003 stanovené pravidlá pre poskytovanie pomoci zo štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a štátneho rozpočtu SR (ďalej len „štátny rozpočet“). Tieto pravidlá boli stanovené v dokumente „Koncepcia financovania projektov podporovaných z predvstupových fondov, štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu“, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 815/2003 (ďalej len „koncepcia“). Od toho obdobia bola koncepcia modifikovaná dvakrát s vyčlenením predvstupových fondov a Kohézneho fondu, ktoré sa stali súčasťou samostatnej koncepcie. Aktuálna verzia koncepcie bola schválená uznesením vlády SR č. 254/2005. Cieľom koncepcie bolo vytvorenie jednotnej stratégie pre stanovenie účasti jednotlivých zdrojov na financovaní projektov konečných prijímateľov/príjemcov pomoci.
Pri vypracovaní koncepcie sa do úvahy vzal predovšetkým fakt, že išlo o prvé programové obdobie. V tom čase nemala SR žiadne skúsenosti s využívaním štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu a nebol ukončený proces decentralizácie verejnej správy. Z uvedeného faktu sa odvíja zvolená stratégia financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie. Pre programové obdobie 2004 – 2006 vo všeobecnosti boli stanovené nasledovné pravidlá:
•	podiel zdrojov Európskej únie (ďalej len „EÚ“) na celkových oprávnených výdavkoch v maximálnej výške v súlade so závermi negociácií s Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“);
•	maximálna intenzita štátnej pomoci v súlade so schémami štátnej pomoci;
•	podiel zdrojov konečného prijímateľa z verejného sektora (okrem subjektov štátnej správy a mimovládnych organizácií pri neziskových projektoch Európskeho sociálneho fondu) na spolufinancovaní vo výške 5 % z celkových oprávnených výdavkov;
•	podiel zdrojov spolufinancovania EÚ a zdrojov spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 100 % z celkových oprávnených výdavkov pre konečných prijímateľov - organizácie štátnej správy a mimovládne organizácie pri neziskových projektoch Európskeho sociálneho fondu;
•	podiel zdrojov konečného prijímateľa zo súkromného sektora na spolufinancovaní vo výške 5 % z celkových oprávnených výdavkov v prípadoch, na ktoré sa nevzťahovali pravidlá štátnej pomoci;
•	vyššie územné celky (ďalej len „VÚC“) a obce sa v súvislosti s neukončeným procesom decentralizácie verejnej správy nepodieľali na spolufinancovaní projektov, pri ktorých neboli sami konečnými prijímateľmi.
V programovom období 2004 – 2006 na základe koncepcie a v súlade s rozhodnutím príslušného riadiaceho orgánu (ďalej len „RO“) bola využitá len forma priamej nenávratnej pomoci. 
Predmetná stratégia pre stanovenie účasti jednotlivých zdrojov na financovaní projektov konečných prijímateľov/príjemcov pomoci sa nadväzne na schválenie koncepcie vládou SR a ukončenie negociácií s Komisiou premietla do jednotlivých finančných plánov programových dokumentov a programových doplnkov.
Celkovo možno konštatovať, že zvolená stratégia financovania pre súčasné programové obdobie 2004 – 2006 vyvolala veľký záujem žiadateľov. Za obdobie rokov 2004 – 2005, predstavovali žiadosti o poskytnutie nenávratného finančného príspevku sumu 180,8 mld. Sk, pričom celková alokácia predstavuje 62,5 mld. Sk. Z tohto dôvodu možno považovať zvolenú stratégiu za úspešnú. V súvislosti s vysokým dopytom možno rovnako predpokladať úspešné vyčerpanie záväzkov podľa pravidla n+2.
Čo sa týka jednotlivých programových dokumentov, k 31. decembru 2005 bol najvyšší záujem o poskytnutie nenávratného finančného príspevku v rámci sektorového operačného programu (ďalej len „SOP“) Priemysel a služby, SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a operačného programu (ďalej len „OP“) Základná infraštruktúra, pri ktorých objem požadovaných prostriedkov  niekoľkonásobne prekročil vyčlenenú alokáciu.
Vývoj uzatvárania zmluvných záväzkov v priebehu rokov 2004 – 2005 a prvého štvrťroka 2006 mal v rámci implementácie štrukturálnych fondov výrazne stúpajúcu tendenciu a k 30. aprílu 2006 dosiahol celkový objem zmluvných záväzkov hodnotu 42,36 mld. Sk. To znamená, že k tomuto dátumu boli uzatvorené zmluvy vo výške predstavujúcej 69 % z plánovaného objemu prostriedkov zo štrukturálnych fondov na roky 2004 – 2006. V absolútnom hodnotení sú najvyššie objemy uzatvorených zmlúv zaznamenané za OP Základná infraštruktúra v sume 12,9 mld. Sk a SOP Ľudské zdroje v sume 11,5 mld. Sk. Z hľadiska percentuálneho podielu zmluvných záväzkov k 30. aprílu 2006 na plánovanom objeme prostriedkov ŠF a ŠR na roky 2004 - 2006 najvyššie percentá dosahujú programové dokumenty SOP Ľudské zdroje časť MPSVR SR (90,8%); nasledujú OP Základná infraštruktúra-Environmentálna infraštruktúra takmer (79,7%); SOP  Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (78,2%) a SOP Priemysel a služby (73,6%). Osobitné postavenie má IS EQUAL, kde je tento podiel dlhodobo vykazovaný vo výške 99,8 %.

Kohézny fond
Na základe skúseností z realizácie jednotlivých projektov Kohézneho fondu došlo k aktualizácii koncepcie. Vláda SR schválila 1. decembra 2004 svojím uznesením č. 1159/2004 koncepciu financovania projektov podporovaných z predvstupových fondov, Prechodného fondu a Kohézneho fondu na roky 2004 – 2006. Spolufinancovanie z národných zdrojov vychádza z koncepcie systému finančného riadenia Kohézneho fondu, ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 946/2003.
Pre projekty Kohézneho fondu (vrátane projektov ISPA/KF) boli určené nasledovné pravidlá:
•	príspevok z EÚ na spolufinancovanie projektov Kohézneho fondu má formu priamej nenávratnej  pomoci;
•	príspevky EÚ na spolufinancovanie Kohézneho fondu sú stanovené Komisiou vo výške špecifikovanej v príslušnom rozhodnutí Komisie;
•	podiel spolufinancovania zo zdrojov EÚ môže dosiahnuť 80 % - 85 % (75 % pre projekty ISPA/Kohézny fond) verejných alebo ekvivalentných výdavkov. Príspevok EÚ možno znížiť (po dohode Komisie a SR) o odhadované výnosy z projektov na základe uplatnenia princípu „znečisťovateľ platí“;
•	maximálny podiel účasti štátneho rozpočtu na financovaní príslušného projektu predstavuje 25 % z celkovo alokovaných zdrojov. V odôvodnených prípadoch môže vláda SR rozhodnúť o vyššom príspevku zo štátneho rozpočtu;
•	akékoľvek dodatočné výdavky vznikajúce v priebehu realizácie projektu je povinný uhradiť konečný prijímateľ;
•	podiel zdrojov konečného prijímateľa zo súkromného sektora na spolufinancovaní je vo výške minimálne 5 % z celkových oprávnených výdavkov v prípadoch, na ktoré sa nevzťahovali pravidlá štátnej pomoci.
V rámci stratégie pre Kohézny fond, ktorá obsahovala aj predbežný zásobník projektov, bolo k 31. decembru 2005 viazaných na Komisiu schválených projektov Kohézneho fondu 100 % prostriedkov určených pre SR v rámci skráteného programového obdobia 2004 – 2006. Objem finančných prostriedkov viazaných v projektoch a zaslaných Komisii s cieľom ich schválenia presiahol celkovú alokáciu Kohézneho fondu pre SR. Uvedený fakt signalizuje dobrú prípravu sektorov na skrátené programové obdobie 2004 – 2006, ako aj  vysokú absorbčnú kapacitu SR v rámci projektov Kohézneho fondu. Pri porovnaní sektorov dopravy a životného prostredia boli prostriedky pre sektor dopravy viazaný na projekty vo výške 100 % alokácie už k 31. decembru 2004. Sektor životného prostredia dosiahol uvedenú úroveň až koncom roka 2005.

1.2	Problémy pri uplatňovaní stratégie počas implementácie programov financovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
Pri reálnej implementácii štrukturálnych fondov sa pri aplikovaní stanovenej stratégie vyskytli viaceré problémy, ktoré sa týkajú najmä:
•	umožnenia rôznych intenzít pomoci v rámci jedného opatrenia (napr. opatrenia s rôznymi typmi projektov a konečných príjemcov pomoci – projekty štátnej pomoci, projekty verejného sektora, projekty mimovládneho sektora atď.) napriek odporúčaniam Ministerstva financií SR (ďalej len „MF SR“) na zachovanie jedného pomeru pre všetky projekty v rámci opatrenia pri tvorbe programových doplnkov;
•	nereálne stanovenie finančných plánov programových dokumentov zo strany RO, ktoré zahŕňajú súkromné zdroje, dôsledkom čoho je ich nenaplňovanie;
•	nedodržiavanie finančných tabuliek na úrovni opatrení, ktoré sú v rozpore so skutočnou realizáciou;
•	nedostatočne a nesprávne zvoleného systému sledovania podielov a príspevkov na úrovni niektorých RO / SO/RO zodpovedných za schvaľovanie a implementáciu projektov;
•	neznalosť pravidiel stanovených nariadeniami ES, resp. koncepciou zo strany niektorých RO / SO/RO a z toho vyplývajúce nesprávne stanovené pomery na úrovni jednotlivých projektov.
Dôsledkom vyššie uvedených skutočností je nutné vykonať úpravy finančných plánov, ktoré majú/mali v niektorých prípadoch negatívny dosah na štátny rozpočet. Tieto úpravy sú nevyhnutné práve z dôvodu, že Komisia realizuje priebežné platby len do pomeru k celkovým oprávneným výdavkom stanoveného finančným plánom jednotlivých opatrení. Preto v prípadoch, ak nie sú priebežne vykazované národné zdroje (verejné alebo súkromné), členský štát tak môže v konečnom dôsledku prísť o finančnú pomoc EÚ.
Pri implementácii projektov Kohézneho fondu boli identifikované nasledovné problémy:
•	nedodržanie finančných plánov projektov uvedených v rozhodnutí z dôvodu oneskorenia procesu verejného obstarávania a následného uzatvorenia zmluvy;
•	vzhľadom na časový rozdiel medzi prípravou projektov, ich schválením a následnou realizáciou, konečná skutočná hodnota predmetu plnenia zmlúv medzi konečným prijímateľom a zhotoviteľom je vyššia, ako je suma uvedená v rozhodnutí Komisie. Uvedený rozdiel vzniká aj pri uzatváraní zmlúv v SKK, pričom rozhodnutie Komisie pre príslušný projekt uvádza sumy v EUR. Podľa usmernenia MF SR všetky výdavky nad sumu uvedenú v rozhodnutí Komisie znáša konečný prijímateľ. V prípade, keď je projekt spolufinancovaný len z prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu (projekty ŽSR a NDS), znáša toto navýšenie štátny rozpočet. V prípade projektov ŽSR uvedené navýšenie v niektorých prípadoch predstavuje až 30 % celkových oprávnených výdavkov na projekt.

2	Odhad príjmov SR zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013

Na zasadnutí Európskej rady v Bruseli, 15. - 16. decembra 2005 sa predsedníctvu Veľkej Británie podarilo na úrovni Rady EÚ dosiahnuť dohodu o podobe novej finančnej perspektívy EÚ na programové obdobie 2007 – 2013, ktorá bola Medziinštitucionálnou dohodou medzi Európskym parlamentom, Radou EÚ a Komisiou upravená. Celková výška odsúhlasených záväzkov EÚ27 na roky 2007 – 2013 v stálych cenách 2004 predstavuje 864 363 mil. EUR, čo je približne 1,048 % hrubého národného dôchodku (ďalej len „HND“) EÚ25.
Výsledná dohoda členských štátov zabezpečila SR jednoznačné zlepšenie podmienok v porovnaní s prvotnými návrhmi Komisie. Finančná alokácia pre SR na programové obdobie 2007 – 2013 na kohéznu politiku predstavuje v cenách 2004 sumu 10 238,7 mil. EUR vo forme záväzkov.
Na základe dohody členských štátov o novej finančnej perspektíve vypracovalo MF SR kvalifikovaný odhad čistej finančnej pozície SR na programové obdobie 2007 – 2013. Pri odhade príjmov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sa vychádza z konečnej podoby negociačného bloku zo 17. decembra 2005, ako aj z návrhu Komisie na rozdelenie záväzkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre SR.

2.1	Prehľad záväzkov pre SR v programovom období 2007 – 2013
V programovom období 2007 – 2013 sa pre SR z rozpočtu EÚ vyčlení 10 238,7 mil. EUR záväzkov v stálych cenách 2004.

Tabuľka č. 1: Prehľad záväzkov EÚ voči SR v rámci programového obdobia 2007 – 2013 
(v stálych cenách 2004, v mil. EUR)	
Výdavková kapitola	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2007–2013	
- Štrukturálne fondy	1 027,69	982,49	929,54	845,08	889,80	958,95	1 181,03	6 814,59	
- Kohézny fond	197,13	317,52	452,74	630,95	664,26	668,51	492,97	3 424,08	
Kohézia pre rast a zamestnanosť	1 224,82	1 300,01	1 382,28	1 476,04	1 554,06	1 627,46	1 674,00	10 238,67	

Graf č. 1: Priebeh záväzkov EÚ voči SR v programovom období 2007 – 2013

2.2	Porovnanie priemernej úrovne záväzkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu súčasného a budúceho programového obdobia

Tabuľka č. 2: Výška záväzkov pre štrukturálne fondy na programové obdobie 2004 – 2006
 (v stálych cenách 2004, v mil. EUR)	
Záväzok	2004	2005	2006	2004–2006	
Štrukturálne fondy	288,7	388,1	482,8	1 159,6	
Kohézny fond	193,1	159,0	212,3	564,4	
Pre porovnanie priemernej úrovne záväzkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu súčasného a budúceho programového obdobia sa celková úroveň záväzkov pre jedno programové obdobie vydelí počtom rokov daného programového obdobia. To znamená, že pre štrukturálne fondy, resp. Kohézny fond sa celková úroveň záväzkov (1 159,6 mil. EUR, resp. 564,4 mil. EUR) pre skrátené programové obdobie 2004 – 2006 vydelí 3 rokmi. Pre programové obdobie 2007 – 2013 sa použije obdobný postup (7 rokov). 

Tabuľka č. 3: Porovnanie priemernej úrovne záväzkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu súčasného a budúceho programového obdobia 
	(1)	(2)	(3)=(2)/(1)-100%	(4)	(5)	(6)=(5)/(4)-100%	(7)	(8)	(9)=(8)/(7)-100%	
 	Štrukturálne fondy	Kohézny fond	Spolu	
 	2004-2006	2007-2013	Zmena priemernej ročnej úrovne záväzku (v %)	2004-2006	2007-2013	Zmena priemernej ročnej úrovne záväzku (v %)	2004-2006	2007-2013	Zmena priemernej ročnej úrovne záväzku (v %)	
	(v mil. EUR, ceny 2004)	(v mil. EUR, ceny 2004)		(v mil. EUR, ceny 2004)	(v mil. EUR, ceny 2004)		(v mil. EUR, ceny 2004)	(v mil. EUR, ceny 2004)		
Záväzok	1 159,6	6 814,6		564,4	3 424,1		1 723,7	10 238,7		
Priemerný ročný záväzok	386,5	973,5	151,9 %	188,1	489,2	160,1 %	574,6	1 462,7	154,6 %	
Na základe porovnania priemerného ročného záväzku medzi dvoma programovými obdobiami, uvedeného v tabuľke č. 3 je zrejmé, že SR môže v období budúceho programového obdobia 2007 – 2013 získať v ročnom priemere o 152 % viac finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a v ročnom priemere o 160 % viac finančných prostriedkov z Kohézneho fondu ako v programovom období 2004 – 2006. Celkovo možno očakávať v ročnom priemere o 155 % viac finančných prostriedkov na štrukturálne operácie ako v súčasnom období. Uvedené odhadované zvýšenie príjmov z rozpočtu EÚ môže mať výrazný vplyv na štátny rozpočet a môže vytvárať vysoké dodatočné bremeno na štátny rozpočet z hľadiska zabezpečenia financií určených na spolufinancovanie projektov.

2.3	Odhad čerpania pre SR v 2007 – 2013
Pri odhadoch maximálnej úrovne platieb sa vychádza z predpokladu, že celkové čerpanie za obdobie 2007 – 2015 zodpovedá 100 % záväzkom programového obdobia 2007 – 2013.
Platobný kalendár pre záväzky štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v období 2007 – 2013 je založený na skúsenostiach zo súčasného programového obdobia.
Predpokladom odhadu MF SR pre čerpanie finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na obdobie 2007 – 2015 je tempo čerpania finančných projektov porovnateľné s tempom čerpania v súčasnom programovom období 2004 – 2006.
Pri odhadovaní výšky čerpania na obdobie 2007 – 2015 sa do úvahy vzalo v prvom rade percentuálne čerpanie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu za jednotlivé roky na priemernom ročnom záväzku v období 2004 – 2006 (vrátane odhadov na roky 2007 – 2008). Vzhľadom na nadobudnuté skúsenosti, vybudovaný systém riadenia a kontroly na väčšine ministerstiev, ako aj existujúce zásobníky projektov pripravené na financovanie z prostriedkov programového obdobia 2007 – 2013 sa percento čerpania na priemernom ročnom záväzku v prvých rokoch predpokladá o niečo vyššie ako v prvých rokoch programového obdobia 2004 – 2006. 

3	STRATÉGIA financovania na programové obdobie 2007 – 2013

Cieľom zavedenia pravidiel a limitov pre RO a sprostredkovateľské orgány pod riadiacim orgánom (ďalej len „SO/RO“) pre poskytovanie pomoci prijímateľom pre rôzne typy projektov je vytvorenie jednotnej stratégie pre stanovenie účasti jednotlivých zdrojov na financovaní projektov z jednotlivých zdrojov financovania - štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, štátneho rozpočtu, VÚC, obcí a prijímateľov, pre všetky OP v rámci cieľov Konvergencia a Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť.
Stratégia financovania stanovená na programové obdobie 2007 – 2013 nemá vplyv na stratégiu financovania pre projekty financované v rámci programových dokumentov programového obdobia 2004 – 2006, ktorá sa týmto nemení.
Stanovenie pravidiel pre poskytovanie pomoci z prostriedkov štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a ostatných národných zdrojov v SR vo veľkej miere ovplyvňujú skúsenosti z programového obdobia 2004 – 2006. 

3.1	Východiská pre určenie stratégie financovania zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu 
Z pripravovanej legislatívy pre programové obdobie 2007 – 2013 vyplývajú v porovnaní s legislatívou programového obdobia 2004 – 2006 viaceré zmeny, ktoré vo výraznej miere ovplyvňujú stratégiu financovania pre programové obdobie 2007 – 2013. Ide najmä o nasledovné skutočnosti:
•	výška finančnej pomoci EÚ sa stanovuje na úrovni OP, teda úroveň prioritných osí, opatrení a projektov je plne v kompetencii členského štátu (v období 2000 – 2006 sa aplikuje do najnižšej úrovne projektov);
•	maximálna výška pomoci pre štáty, ktorých HDP na obyvateľa za roky 2001 – 2003 nepresahuje hodnotu 85 % priemeru EÚ25, sa stanovuje do výšky 85 % z celkových oprávnených výdavkov, príp. z celkových oprávnených verejných výdavkov na OP (v období 2000 – 2006 do výšky 75 %, resp. 50 %, vo výnimočných prípadoch do výšky 80 %);
•	uplatňovať sa budú výhradne pravidlá štátnej pomoci vo vzťahu k maximálnej intenzite pomoci (v období 2000 – 2006 obmedzenie pre takéto projekty vo vzťahu k maximálnej intenzite stanovené všeobecným nariadením 1999/1260/ES pre štrukturálne fondy);
•	OP vypracované do úrovne prioritných osí (v období 2000-2006 do úrovne opatrení);
•	nie je povinnosť vypracovania programových doplnkov (v období 2000 – 2006 programové doplnky vypracované do úrovne opatrení, v niektorých prípadoch až podopatrení);
•	platby z Komisie realizované do úrovne prioritných osí (v období 2000 – 2006 do úrovne opatrení);
•	pravidlo monofondovosti programov, s výnimkou ERDF a Kohézneho fondu (v období 2000 – 2006 možnosť viacfondových programov);
•	pre projekty financované z Kohézneho fondu v rámci rezortov životného prostredia a dopravy nie je explicitne vyjadrený pomer, v akom majú byť jednotlivé sektory financované (v súčasnosti je to pomer 50:50). V súlade s čl. 2, bod 2 nariadením Rady (ES) č. 1084/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1164/94 sa primerane vyvážené rozdelenie pomoci dohodne v partnerstve medzi SR a Komisiou;
•	Kohézny fond už nebude založený na projektovom princípe, ale na programovom princípe;
•	predĺženie obdobia pre čerpanie finančných prostriedkov určených na kohéziu - zmena pravidla n+2 na n+3 do roku 2010 (týka sa členských štátov s priemerom HDP na osobu v rokoch 2001 až 2003 nižším ako 85 % priemeru EÚ25);
•	možnosť zaradenia výdavkov na bývanie do oprávnených výdavkov ERDF.
Pre stanovenie jednotlivých limitov spolufinancovania je nevyhnutné, v súlade s pravidlami EÚ, stanoviť oprávnené výdavky a formy pomoci. 
V súlade s ustanovením čl. 56 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (ďalej len „všeobecné nariadenie ES“) sa pod oprávneným výdavkom rozumie výdavok, ktorý bol skutočne vynaložený medzi dátumom predloženia OP Komisii alebo medzi 1. januárom 2007, podľa toho, ktorý dátum nastal skôr a 31. decembrom 2015. Výdavky sú oprávnené na získanie príspevku z fondov len vtedy, ak boli vynaložené na operácie, o ktorých rozhodol RO príslušného OP, alebo o ktorých bolo rozhodnuté v rámci jeho zodpovednosti v súlade s kritériami stanovenými monitorovacím výborom.

3.1.1	Štátna pomoc
Komisia, na základe článku 87 ods. 3 písm. a) a článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“), môže považovať štátnu pomoc poskytnutú s cieľom podporiť ekonomický rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v Európskej únii za zlučiteľnú so spoločným trhom. Tento druh štátnej pomoci je známy ako národná regionálna pomoc. Národná regionálna pomoc pozostáva z pomoci pre investície poskytnuté veľkým spoločnostiam alebo, v niektorých obmedzených prípadoch, z prevádzkovej pomoci, pričom obidve sú zamerané na osobitné regióny s cieľom odstrániť regionálne rozdiely. Zvýšená úroveň investičnej pomoci poskytnutej malým a stredným podnikom so sídlom v znevýhodnených regiónoch nad úroveň stanovenú v ostatných oblastiach sa tiež považuje za regionálnu pomoc.
Akákoľvek pomoc poskytovaná z verejných zdrojov – zdrojov EÚ a národných verejných zdrojov prijímateľovi, ktorá narúša alebo potenciálne môže narušiť pravidlá hospodárskej súťaže formou zvýhodnenia určitých prijímateľov, nie je zlučiteľná so Zmluvou o ES. Pomoc vo forme spolufinancovania z fondov EÚ a z národných verejných zdrojov musí spĺňať pravidlá zlučiteľnosti so spoločným trhom v súlade s ustanoveniami čl. 87 a 88 Zmluvy o ES. Štátna pomoc pri financovaní projektov sa bude poskytovať vo forme národnej regionálnej pomoci a horizontálnej pomoci.

a)	Národná regionálna pomoc
Národná regionálna pomoc bude poskytovaná v súlade s ustanovením článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES a v súlade s usmerneniami pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (ďalej len „usmernenia“). Komisia má v úmysle uplatňovať tieto usmernenia na každú národnú regionálnu pomoc, ktorá má byť udelená po 31. decembri 2006. Táto pomoc nesmie viesť k neprijateľným narušeniam hospodárskej súťaže a nesmie viesť k nadmernej podpore jedného sektora. V rámci SR sa stanoví implementácia národnej regionálnej pomoci formou vypracovania schémy regionálnej štátnej pomoci, a to príslušným RO.
Základné pravidlá pre poskytnutie národnej regionálnej pomoci podľa usmernení:
Cieľom regionálnej investičnej pomoci je napomáhať rozvoju najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest. Podporuje sa ňou rozširovanie a diverzifikácia ekonomických činností podnikov so sídlom v menej zvýhodnených regiónoch predovšetkým tým, že motivuje spoločnosti k vytváraniu nových prevádzkárni.
V niektorých početne veľmi obmedzených a jasne definovaných prípadoch môžu byť štrukturálne znevýhodnenia regiónu natoľko vážne, že regionálna investičná pomoc spolu s komplexným systémom horizontálnej pomoci nemusia postačovať na začatie procesu regionálneho rozvoja. Iba v takýchto prípadoch môže byť regionálna investičná pomoc doplnená o regionálnu prevádzkovú pomoc. Prevádzková pomoc by v zásade mala byť poskytnutá iba v súvislosti s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov a obmedzená na určitý podiel týchto nákladov.
Regionálna investičná pomoc je pomoc udelená na počiatočné investície. Počiatočná investícia znamená investíciu do hmotných a nehmotných aktív týkajúcu sa:
•	založenia nového podniku;
•	rozšírenia existujúceho podniku;
•	diverzifikácie výroby podniku na nové, dodatočné výrobky;
•	zásadnej zmeny výrobného programu existujúceho podniku.
Tento pojem nezahŕňa investície na obnovu, ktoré nespĺňajú žiadnu zo stanovených podmienok.
Regionálna investičná pomoc sa vypočíta vzhľadom na hmotné a nehmotné investičné náklady vyplývajúce z počiatočného investičného projektu alebo vzhľadom na (odhadované) mzdové náklady na pracovné miesta vytvorené priamo v rámci tohto projektu.
Forma pomoci je rôzna. Môže napríklad nadobudnúť formu grantov, pôžičiek s nízkym úrokom alebo úrokových dotácií, štátnych garancií, formu kúpy akciového podielu alebo náhradného poskytnutia kapitálu za výhodných podmienok, úľavy na dani alebo zníženia dane, oslobodenia od príspevkov sociálneho zabezpečenia alebo iných povinných poplatkov alebo formu poskytnutia pozemkov, tovarov alebo služieb za výhodné ceny.
Je dôležité zabezpečiť, aby regionálna pomoc mala skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili. Pomoc môže byť preto poskytnutá v rámci schém pomoci vtedy, ak príjemca predložil žiadosť o poskytnutie pomoci a orgán zodpovedný za vykonávanie programu následne písomne potvrdil skutočnosť, že daný projekt v zásade spĺňa podmienky oprávnenosti ustanovené v schéme. Táto otázka bude ďalej detailne preskúmaná rovnako ako skutočnosť, či táto žiadosť bola podaná a potvrdenie vydané pred začatím prác na projekte. Výslovný odkaz na obidve podmienky musí byť zahrnutý aj vo všetkých schémach pomoci. V prípade ad hoc pomoci, príslušný orgán musí pred začatím prác na projekte vydať vyhlásenie o úmysle poskytnúť pomoc, podmienené schválením opatrenia pomoci zo strany Komisie. Ak práca na projekte začne pred splnením podmienok ustanovených v tomto odseku, na pomoc nebude oprávnený celý projekt.
Intenzita pomoci musí byť prispôsobená charakteru a intenzite regionálnych problémov, ktoré je potrebné odstrániť. Maximálna intenzita regionálnej štátnej pomoci pre územie SR bude stanovená v regionálnej mape štátnej pomoci, ktorá podlieha schváleniu zo strany Komisie.
Regionálna mapa štátnej pomoci bude zahŕňať:
•	regióny oprávnené na uplatňovanie odchýlky podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES;
•	regióny, ktorých oprávnenosť na regionálnu pomoc v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES určí príslušný členský štát, a to do výšky hornej hranice podielu obyvateľstva stanovenej v súlade s usmerneniami.

Pomoc pre novo vytvorené malé podniky
Pomoc pre novo vytvorené malé podniky Usmernenia upravujú nový nástroj pomoci s cieľom podporiť zakladanie malých podnikov v znevýhodnených regiónoch so stropmi pomoci odlišnými podľa dotknutých regiónov. Pomoc môže byť poskytnutá dodatočne k regionálnej investičnej pomoci s cieľom vytvoriť v podporovaných oblastiach stimuly pre podporu zakladania podnikov a rozvoj malých podnikov v skorších fázach. Pomoc by mala byť, prinajmenšom v počiatočnom období, obmedzená na malé podniky, mala by mať obmedzenú výšku a znižujúci sa charakter. 
Oprávnenými nákladmi sú náklady na právne služby, poradenské služby, konzultačnú činnosť a administratívne náklady priamo súvisiace s vytvorením podniku, ako aj nasledovné náklady, pokiaľ skutočne vznikli počas prvých piatich rokov po vytvorení podniku: 
•	úroky na vonkajších zdrojoch financovania a dividendy z vlastného čistého kapitálu neprevyšujúce referenčnú sadzbu;
•	poplatky za prenájom výrobných zariadení/vybavenia;
•	náklady na energiu, vodu, vykurovanie, dane (iné než DPH a daň z príjmov právnických osôb) a administratívne poplatky;
•	odpis majetku, poplatky za lízing výrobného zariadenia/vybavenia, ako aj mzdové náklady vrátane povinných príspevkov sociálneho zabezpečenia za predpokladu, že základné investície alebo vytvorenie pracovných miest a opatrenia súvisiace s náborom zamestnancov neboli podporené inou formou pomoci.
Intenzita pomoci nemôže prekročiť:
•	v prípade regiónov podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES 35 % oprávnených nákladov, ktoré vznikli v prvých troch rokoch po založení podniku a 25 % oprávnených nákladov, ktoré vznikli v nasledujúcich dvoch rokoch;
•	v prípade regiónov podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES 25 % oprávnených nákladov, ktoré vznikli v prvých troch rokoch po založení podniku a 15 % oprávnených nákladov, ktoré vznikli v nasledujúcich dvoch rokoch.
Tieto intenzity pomoci možno zvýšiť o 5 % v regiónoch podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES s HDP na obyvateľa nižším než 60 % priemeru EÚ25.

b)	Horizontálna štátna pomoc
Pravidlá horizontálnej štátnej pomoci deklarujú stanovisko Komisie ku konkrétnym účelom štátnej pomoci, ktorých cieľom je riešiť problémy akéhokoľvek odvetvia a regiónu. 
Komisia prijala „nariadenia“, „rámce“ alebo „usmernenia“ s kritériami, ktoré sa vzťahujú na nasledujúce účely horizontálnej štátnej pomoci: 
•	pomoc pre malé a stredné podnikanie;
•	pomoc pre výskum, vývoj a inováciu;
•	pomoc na ochranu životného prostredia;
•	na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach;
•	pomoc na podporu zamestnanosti;
•	pomoc pre vzdelávanie.

c)	Štátna pomoc pre rizikový kapitál
V súvislosti so štátnou pomocou pre rizikový kapitál Komisia vydala usmernenie Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitále pre malé a stredné podniky. V tomto usmernení sa stanovujú pravidlá, ktorými sa vysvetľuje, za akých podmienok existuje pomoc vo forme rizikového kapitálu a aké kritériá Komisia uplatňuje pri hodnotení zlučiteľnosti v zmysle ustanovení čl. 87 ods. 1 a ods. 3 Zmluvy o ES. Opatrenia rizikového kapitálu Komisia schváli len vtedy, ak dospeje k záveru, že vedie k zvýšeniu poskytovania rizikového kapitálu bez nepriaznivého vplyvu na podmienky obchodovania v takom rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom, na základe preverenia vyváženosti potenciálnych pozitívnych účinkov opatrenia pri plnení cieľa spoločného záujmu s jeho potenciálnymi negatívnymi účinkami vo forme narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. Poskytovanie pomoci touto formou bude realizované v súlade s čl. 44 všeobecného nariadenia ES a inovatívnymi finančnými nástrojmi, ktorých použitie sa predpokladá v programovom období 2007 – 2013. 
Predmetné usmernenie sa vzťahuje iba na schémy rizikového kapitálu určené pre mikropodniky, malé a stredné podniky. Nevytvára právny základ pre schválenie účelového opatrenia, ktorým sa poskytne kapitál individuálnemu podniku.
Formy pomoci:
Podľa usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitáli pre malé a stredné podniky výber formy opatrenia pomoci je vo všeobecnosti vecou členského štátu. Komisia však vo svojom hodnotení posudzuje aj to, či opatrenia nabádajú trhových investorov, aby poskytli rizikový kapitál cieľovým podnikom, a pravdepodobnosť toho, či opatrenia vedú k prijímaniu investičných rozhodnutí na komerčnom základe (t.j. na základe maximalizácie zisku). Formy stimulov pre takýchto investorov, ktorí sú schopní dosiahnuť tento výsledok, zahŕňajú:
•	zakladanie investičných fondov (fondov investujúcich do rizikového kapitálu), v ktorých je partnerom štát, investor alebo účastník, dokonca aj za menej výhodných podmienok ako iní investori;;
•	záruky pre investorov rizikového kapitálu alebo fondy investujúce do rizikového kapitálu na časť investičných strát alebo záruky poskytnuté v súvislosti s pôžičkami investorom/fondom na investovanie do rizikového kapitálu, ak štátne krytie na potenciálne súvisiace straty nepresahuje 50 % nominálnej výšky garantovanej investície;; 
•	iné finančné nástroje v prospech investorov rizikového kapitálu alebo fondov investujúcich do rizikového kapitálu na poskytnutie ďalšieho kapitálu na investovanie;
•	fiškálne stimuly pre investičné fondy a/alebo ich správcov alebo pre investorov na podporu investovania rizikového kapitálu.
Výška krytia z verejných zdrojov sa stanovuje na max. 50 % nominálnej výšky zaručenej investície.
Podľa usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitáli pre malé a stredné podniky sa maximálna výška investičnej tranže stanovuje na 1,5 mil. EUR na cieľový podnik – malý a stredný podnik (ďalej len „MSP“) za každé obdobie 12 mesiacov.
Účasť súkromných investorov sa stanovuje minimálne na 50 %. Pri opatreniach cielených na MSP v podporovaných oblastiach sa výška podielu súkromných investorov stanovuje na min. 30 %.

3.1.2	Formy pomoci pre stratégiu financovania
Forma pomoci môže byť:
•	nenávratná. Nenávratnou formou pomoci sa rozumie nenávratný finančný príspevok poskytnutý RO na základe zmluvy s prijímateľom na úhradu časti alebo všetkých oprávnených výdavkov projektu.
•	návratná. Návratným finančným príspevkom sa rozumie príspevok vo forme:
-	úhrady časti úrokov z úveru poskytnutého podnikateľovi;
-	návratnej finančnej výpomoci;
-	úhrady časti úveru;
-	poskytnutie bankovej záruky;
-	účasť verejných zdrojov vo fondoch rizikového a rozvojového kapitálu;
-	poskytovania poradenských služieb bezplatne alebo za čiastočnú úhradu.
Návratná forma pomoci pre poskytovateľa i prijímateľa pomoci môže byť považovaná za štátnu pomoc. V súlade s ustanoveniami § 5 zákona NR SR č. 231/ 1999 Z. z. o štátnej pomoci  v znení neskorších predpisov sa bude poskytovať štátna pomoc priamou i nepriamou formou. Z možných foriem štátnej pomoci ustanovených v tomto zákone sa budú využívať najmä formy uvedené vyššie.

3.2	Pravidlá stratégie financovania
Podiel pomoci z EÚ pre všetky OP sa vyjadruje k celkovým oprávneným verejným výdavkom podľa čl. 53 ods. 1 písm. b) všeobecného nariadenia ES. 

3.2.1	Všeobecné pravidlá stratégie financovania
Všeobecnými pravidlami stratégie financovania sa pre programové obdobie 2007 – 2013 stanovuje:
a)	podiel zdrojov EÚ z celkových oprávnených verejných výdavkov v maximálnej výške 85,0 %;
b)	maximálna intenzita štátnej pomoci v súlade so schémami štátnej pomoci;
c)	podiel zdrojov prijímateľa z verejnej správy podľa § 3 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov (okrem subjektov uvedených podľa písm. d tejto časti) na spolufinancovaní  vo výške 5,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov;
d)	podiel zdrojov EÚ a zdrojov spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov pre prijímateľov - organizácie štátnej správy;
e)	podiel zdrojov prijímateľa zo súkromného sektora na spolufinancovaní vo výške 5,0 % z celkových oprávnených výdavkov v prípadoch, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci.

3.2.2	Špecifické pravidlá stratégie financovania
V programovom období 2007 – 2013 pre poskytovanie pomoci z prostriedkov štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a národných verejných zdrojov za splnenia ustanovení vyplývajúcich z čl. 53 všeobecného nariadenia ES platia pre projekty všetkých cieľov nasledovné pravidlá:
a)	pre projekty mimo schém štátnej pomoci sa stanovuje podiel:
•	zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na úroveň 85,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	k podielu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu (vrátane prípadného prevzatia štátnej záruky za úver od medzinárodných finančných inštitúcií) v závislosti od typu prijímateľa: 
-	v celkovom podiele doplňujúcom 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, ak je prijímateľom organizácia štátnej správy10;
-	v celkovom podiele doplňujúcom 95,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom obec, VÚC, iný subjekt verejnej správy alebo subjekt súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií), ktorý v rámci aktivít projektu nie je účastníkom hospodárskej súťaže. 
b)	pre projekty, pri ktorých sa poskytuje pomoc na základe pravidiel štátnej pomoci, sa stanovuje príspevok:
•	zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na úroveň 85,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	k podielu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu vo výške maximálnej možnej intenzity štátnej pomoci v súlade so schémami štátnej pomoci (do výšky 100,0 % celkových oprávnených verejných výdavkov).
Vychádzajúc z problémov súčasného programového obdobia uvedených v časti 1.2. materiálu sa odporúčajú vo vzťahu k financovaniu projektov nasledovné špecifické pravidlá:
•	projekty s jednotným pomerom financovania z fondov EÚ a z ostatných zdrojov v rámci jednotlivých opatrení tak, aby bol dodržaný celkový pomer na prioritu;
•	jasne a transparentne zvolené pravidlá poskytovania pomoci v rámci relevantných dokumentov;
•	oddelenie opatrení vzťahujúcich sa na schémy štátnej pomoci, resp. schémy de minimis od ostatných opatrení; 
•	pri viacrezortných programoch jednotlivé priority/opatrenia v kompetencii jedného rezortu.

3.2.3	Postup pri zostavovaní finančných tabuliek
RO pri zostavovaní finančných tabuliek:
a)	vyplní tabuľku č. 4 podľa prioritných osí a zašle ju MF SR spolu s predložením OP. V tejto súvislosti je potrebné, aby sa podiel medzi zdrojmi EÚ a národnými verejnými zdrojmi vždy zachoval v jednotnej  výške 85 % / 15 % z celkových verejných zdrojov.;
b)	pre prioritné osi stanoví podiel financovania z jednotlivých zdrojov vychádzajúci z predpokladaného objemu projektov v súlade s časťami 3.2.1, 3.2.2 a 3.3 tohto materiálu;
c)	stanoví pre jednotlivé typy prijímateľov v rámci opatrení a prioritných osí podmienky, ktoré zodpovedajú určeným podielom spolufinancovania, v súlade s časťami 3.2.1, 3.2.2 a 3.3 tohto materiálu.
MF SR poskytne jednotlivým RO súčinnosť pri vypracovaní finančných tabuliek.
Tabuľka č. 4: Alokácie zdrojov podľa prioritných osí
Prioritná os	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Zdroje spolu	
	ERDF	ESF	Kohézny fond	Štátny rozpočet	VÚC	Obec	Vlastné zdroje
+úver	EIB		
Pr. os 1										
...										
...										
Pr. os n										
OP spolu										
RO pre potreby indikácie použitia inovatívnych finančných nástrojov vyplní tabuľku č. 5 a zašle ju MF SR spolu s predložením OP. RO uvedie v rámci prioritných osí sumu pre jednotlivé formy pomoci – nenávratný finančný príspevok a inovatívne finančné nástroje, ktorú bude používať v rámci prioritných osí.
Tabuľka č. 5: Kódy foriem pomoci
Operačný program:	
Prioritná os	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkr. zdroje	Alokácia formy pomoci	
	ERDF	ESF	Kohézny fond			01
NFP-grant	02 Úroková dotácia, soft loan, záruky	03
Venture capital	04
Iné	
Pr. os 1										
...										
...										
Pr. os n										
OP spolu										

3.3	Detailný popis pravidiel podľa foriem pomoci, jednotlivých zdrojov a prijímateľov

Základná matica (podiely vyjadrené k celkovým oprávneným výdavkom):
Prijímateľ

Zdroj	Organizácia štátnej správy, Sociálna poisťovňa	Iný subjekt verejnej správy	VÚC	Obec	Súkromný sektor, mimo schém štátnej pomoci	Subjekt, ktorý podlieha pravidlám štátnej pomoci	
ERDF, ESF, Kohézny fond 	85,0 %	85,0 %	85,0 %	85,0 %	80,75 %	maximálna intenzita štátnej pomoci 	
Štátny rozpočet	15,0 %	10,0 %	10,0 %	10,0 %	14,25 %		
Iný subjekt verejnej správy	0,0 %	5,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	
VÚC	0,0 %	0,0 %	5,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	
Obec	0,0 %	0,0 %	0,0 %	5,0 %	0,0 %	0,0 %	
Súkromný sektor	0,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	5,0 %	podľa príslušnej schémy štátnej pomoci	

3.3.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácie štátnej správy, Sociálna poisťovňa 
Pre prijímateľa – organizácie štátnej správy10, Sociálnu poisťovňu sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Organizácie štátnej správy, príp. RozO a PO, Sociálna piosťovňa	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet		
	85,0 %	15,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom organizácia štátnej správy, Sociálna poisťovňa, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 % a príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 15,0 %.

3.3.2	Financovanie projektov prijímateľa – iné subjekty verejnej správy
Pre prijímateľa  - iné subjekty verejnej správy11 sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Iné subjekty verejnej správy	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	Iný subjekt verejnej správy		
	85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom iný subjekt verejnej správy, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok iného subjektu verejnej správy vo výške 5,0 %.

3.3.3	Financovanie projektov prijímateľa – VÚC
Pre prijímateľa – VÚC, príp. rozpočtové organizácie (ďalej len „RozO“) a príspevkové organizácie (ďalej len „PO“) zriadené VÚC sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
VÚC, príp. RozO a PO zriadené VÚC	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	VÚC		
	85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom VÚC, príp. RozO alebo PO zriadená VÚC, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok VÚC vo výške 5,0 %.
 
3.3.4	Financovanie projektov prijímateľa – obec
Pre prijímateľa – obec, príp. RozO a PO zriadené obcou sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Obec, príp. RozO, PO zriadené obcou	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	Obec		
	85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom obec, príp. RozO, PO zriadená obce, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok obce vo výške 5,0 %.
 
3.3.5	Financovanie projektov prijímateľa – súkromný sektor mimo schém štátnej pomoci
Pre prijímateľa zo súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií) mimo schém štátnej pomoci sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Súkromný sektor mimo schém štátnej pomoci	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
	80,75 %	14,25 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom organizácia zo súkromného sektora mimo schém štátnej pomoci, príspevok z ERDF, ESF alebo Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 80,75 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 14,25 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 % z celkových oprávnených výdavkov.

4	Osobitné ustanovenia týkajúce sa inovatívnych finančných nástrojov

Pod inovatívnymi finančnými nástrojmi sa v súlade s čl. 44 všeobecného  nariadenia ES rozumejú:
•	návratné finančné výpomoci – úvery s nulovou alebo zníženou úrokovou sadzbou (ďalej len „soft loan“);
•	úrokové dotácie – bonifikácia k úrokovým sadzbám;
•	záruky za bankové úvery a za rizikový kapitál;
•	fondy rizikového kapitálu;
•	fondy rozvoja miest, t. j. fondy investujúce do VSP a iných projektov zahrnutých v integrovanom pláne pre trvalo udržateľný rozvoj miest.
Pre stanovenie participácie na vytvorení takýchto fondov a/alebo investovaní do takýchto fondov sa stanovujú nasledovné pravidlá:
•	podiel celkových oprávnených verejných výdavkov sa stanovuje vo výške 70,0 % z celkových oprávnených výdavkov v prípade, ak bude fond určený výlučne na podporu mikro podnikov a MSP. V ostatných prípadoch sa podiel celkových oprávnených verejných výdavkov stanovuje vo výške 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov;
•	podiel ERDF sa stanovuje vo výške 85,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	podiel národných verejných zdrojov sa stanovuje vo výške 15,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	prostriedky ERDF a národných verejných zdrojov nesmú byť použité vo forme vkladu do základného imania fondov. Prípustná je len forma transferu finančných prostriedkov a na základe zmluvy. Podmienky ktoré musí príjemca dodržať budú ustanovené v zmluve;
•	príspevok z ERDF a z národných verejných zdrojov podlieha režimu stanovenému pre štátnu pomoc a riadi sa pravidlami štátnej pomoci v súlade s čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES a usmernením Komisie o štátnej pomoci v oblasti rizikového kapitálu.
Pre implementáciu inovatívnych finančných nástrojov, v súlade s čl. 44 všeobecného nariadenia ES, vytvorí MF SR v spolupráci s Európskym investičným fondom „Holding Fund“.
Verejno-súkromné partnerstvá sa budú vytvárať na podporu efektívnejšej alokácie finančných prostriedkov a zvýšenia „leverage efektu“. Nezanedbateľným prínosom tohto druhu financovania je zabezpečiť investície aj bez zvýšenia dlhu verejnej správy. 
Pre finančnú pomoc na podporu budovania verejnej infraštruktúry – projektov verejno-súkromného partnerstva sa navrhujú nasledovné schémy:
•	záručná schéma pre projekty verejno-súkromného partnerstva na pokrytie rizika dopytu v nábehovom štádiu projektu. Aj pri dobrej príprave projektu verejno-súkromného partnerstva je pomerne častým problémom, nadhodnotenie dopytu po danej infraštruktúre v prvých rokoch fungovania projektu (napr. využitie mosta, diaľnice alebo inej komunikácie, počet pacientov využívajúcich zdravotnícke zariadenie a pod.). Príjemcom podpory v navrhovanej schéme je partner projektu z verejného sektora;
•	schéma technickej pomoci pre prípravu projektov verejno-súkromného partnerstva. Pre projekty verejno-súkromného partnerstva je charakteristická ich značná zložitosť – ide o spoločné projekty partnerov z verejného a súkromného sektora trvajúce niekoľko desaťročí (zvyčajne 20 až 30 rokov). Kvalitná a profesionálna príprava projektov je preto veľmi dôležitá, najmä pokiaľ ide o ich finančnú a právnu stránku. Zle pripravený projekt predstavuje neprimeranú záťaž pre všetky zúčastnené strany a predstavuje riziko pre rozpočet verejnej správy. Cieľom navrhovanej schémy je minimalizovať riziko zlyhania projektov v dôsledku nedostatku zdrojov na financovanie prípravy projektov.  
Legislatívny rámec, pravidlá a postupy pre využívanie nástrojov verejno-súkromného partnerstva je určený zákonom o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy, zákonom o rozpočtových pravidlách verejnej správy. V týchto zákonoch sú stanovené základné limity pre subjekty verejnej správy a územnej samosprávy pri využívaní tohto nástroja. Zákon o verejnom obstarávaní stanovuje legislatívne podmienky a pravidlá pre uzatváranie koncesných zmlúv.
Navrhované projekty verejno-súkromného partnerstva budú posudzované pred ich schválením aj z hľadiska uplatňovania pravidiel štátnej pomoci.
S ohľadom na vyššie uvedené sa pre podporu VSP v rámci záručnej schémy a schémy technickej pomoci stanovujú nasledovné pravidlá:
•	vnútorné podiely v rámci celkových oprávnených verejných výdavkov medzi ERDF/Kohéznym fondom a národnými verejnými zdrojmi zostávajú nezmenené, t. j. 85,0 % / 15,0 %;
•	podporujú sa len VSP, kde väčšinu rizík bude niesť súkromný sektor, tzn. verejný sektor nebude niesť riziko výstavby a v prípade rizika dostupnosti a rizika dopytu môže verejný sektor prevziať riziko do výšky 50 % pre každé z nich. Verejná správa môže niesť riziko vyššie ako 50 % len v prípade rizika dopytu;
•	u VÚC a obcí sa takéto VSP podporujú len ak obec a VÚC spĺňajú kritérium splácania návratných zdrojov financovania, t.j. súčet sumy ročného peňažného plnenia z koncesnej zmluvy, sumy ročného peňažného plnenia z už uzavretých koncesných zmlúv z rozpočtu obce alebo z rozpočtu VÚC a sumy ročných splátok návratných zdrojov financovania vrátane úhrady výnosov neprekročí limit 25 % skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka.
Celková alokácia finančných prostriedkov vyčlenených z ERDF na podporu zavedenia mechanizmu VSP sa navrhuje maximálne vo výške 5,0 % z alokácie z ERDF. 
Na podporu využívania nástroja VSP vláda SR vytvorí v spolupráci s EIB záručný mechanizmus, ktorý zabezpečí krytie rizík v počiatočnom, max. 5-ročnom období, kým investícia bude generovať projektované výnosy.

5	Zapojenie Európskej investičnej banky do financovania PROJEKTOV ZO śtrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013

SR zvažuje zapojiť EIB aj v programovom období 2007 – 2013 berúc do úvahy dobré skúsenosti s touto inštitúciou pri financovaní projektov programového obdobia 2004 – 2006, počas ktorého EIB financuje opatrenia ERDF pre verejný sektor formou rámcového úveru vo výške 95 mil. EUR.

Diskusie o zapojení EIB v novom programovom období budú môcť začať až po rozhodnutí vlády a negociácie s Komisiou o definitívnom rozdelení prostriedkov medzi OP. Nadväzne na toto rozhodnutie budú identifikované priority (opatrenia), ktoré môžu byť spolufinancované z úveru EIB prostredníctvom MF SR. Ide predovšetkým o opatrenia orientované na verejný sektor, ktoré budú financované z ERDF a Kohézneho fondu.
 
Zapojenie EIB sa predpokladá:
•	v projektoch veľkého rozsahu, tzn. v súlade s čl. 39 všeobecného nariadenia ES - projekty v sume 25 mil. EUR v sektore životného prostredia a iné projekty v sume 50 mil. EUR v rámci spolufinancovania projektov z Kohézneho fondu a ERDF;
•	v ostatných projektoch spolufinancovaných z Kohézneho fondu a ERDF, ktoré nespadajú pod kritériá projektov veľkého rozsahu;
•	v rámci rámcového úveru na podporu Národného strategického referenčného rámca. Cieľom je nahradenie prostriedkov štátneho rozpočtu na spolufinancovanie pre vybrané opatrenia OP financovaných z ERDF a/alebo Kohézneho fondu. 
Výška a podmienky pre čerpanie Rámcového úveru z EIB budú stanovené na základe rokovaní EIB a MF SR v spolupráci s dotknutými RO a splnomocnenia ministra financií SR na uzatvorenie úverovej zmluvy s EIB. 
Zapojenie EIB v budúcom programovom období nebude pravdepodobne spočívať len v úverovom financovaní, ale aj v poskytovaní odborného poradenstva v rámci programu JASPERS (Joint Assistance to Support Projects in European Regions) pri príprave veľkých infraštruktúrnych projektov, ktorých schválenie si vyžaduje samostatné rozhodnutia Európskej komisie. Program JASPERS bude realizovaný oddelene od úverových aktivít EIB.

Osobitné ustanovenia pre úvery od EIB
V súlade s čl. 37 všeobecného nariadenia ES, RO sú povinné pri vypracovaní finančných tabuliek uviesť informáciu o úverových a iných zdrojoch od EIB a od iných finančných sprostredkovateľov.