D ô v o d o v á  s p r á v a

Všeobecná časť

	Zákon o rozpočtových pravidlách je základným a všeobecným finančno-právnym predpisom, upravujúcim hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu v Slovenskej republike, ako aj rozpočtový proces vrátane zostavovania štátneho rozpočtu a štátneho záverečného účtu.

	Zákon NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových  pravidlách v znení neskorších predpisov bol od roku 1996 viackrát novelizovaný, pričom novely zásadného charakteru schválila Národná rada SR zákonom č. 441/2000 Z.z. a zákonom č. 445/2001 Z.z. Schválenými zákonmi sa rozšíril prístup pri zostavovaní návrhu štátneho rozpočtu ako aj jeho plnenie aj na ostatné zložky tvoriace verejný rozpočet, prvýkrát sa upravil spôsob nakladania a kontrola prostriedkov poskytnutých Slovenskej republike z rozpočtu Európskych spoločenstiev, vytvorili sa podmienky pre realizáciu procesu decentralizácie financií a jednotne sa vymedzili pravidlá hospodárenia s prostriedkami rozpočtov územných samospráv.
	
	Návrh novely zákona je vypracovaný v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002 ako aj uznesením vlády SR č. 1154 z 12. 12. 2001 k prioritným úlohám vlády SR vyplývajúcim z Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti SR na členstvo v Európskej únii z 13.11.2001.

	Vychádzajúc z uvedeného uznesenia vlády ako aj postupných reformných krokov v oblasti štátneho rozpočtu a prístupu k verejným financiám návrh novely zákona o rozpočtových pravidlách upravuje najmä oblasť finančných vzťahov štátneho rozpočtu SR a rozpočtu Európskych spoločenstiev a zavádza viacročné rozpočtovanie v systéme zostavovania návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.

 V nadväznosti na prístupový proces Slovenskej republiky do Európskej únie do  zákona o rozpočtových pravidlách boli implementované relevantné právne akty ES/EÚ, ktoré majú priamu súvzťažnosť k štrukturálnym fondom Európskej únie, Kohéznemu fondu a k vlastným zdrojom Spoločenstva, napríklad  nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, implementujúce rozhodnutie 94/728/ES, Euratom o systéme vlastných finančných zdrojov spoločenstva, finančné nariadenie z 21. decembra 1977, platné pre všeobecný rozpočet, nariadenie Rady č. 1260/1999/ES z 21. júna 1999 ustanovujúce všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch, nariadenie Rady č. 1164/1994/ES o Kohéznom fonde, a pod. Vychádzajúc z Článku 269 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pravidlá týkajúce sa systému vlastných zdrojov Spoločenstva sú premietnuté v predloženom návrhu. Vzhľadom na to, že nariadenia vzťahujúce sa na štrukturálne fondy a Kohézny fond definujú všeobecné postupy a povinnosti členských štátov a neobsahujú postupy, akým spôsobom má členský štát zabezpečiť napr. finančné toky prostriedkov  ES v členskom štáte, je nevyhnutná táto úprava v právnych predpisoch Slovenskej republiky.

Vo vzťahu k požiadavkám Európskych spoločenstiev novela upravuje nakladanie s prostriedkami poskytovanými Slovenskej republike z predvstupových fondov a prostriedkov určených na spolufinancovanie spoločných programov zo štátneho rozpočtu na základe medzinárodných zmlúv uzatvorených do dňa vstupu Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev a zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu a prostriedkov určených na spolufinancovanie spoločných programov zo štátneho rozpočtu na základe medzinárodných zmlúv uzatvorených po dni vstupu Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev. 

	Po vstupe Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev prostriedky poskytnuté z Európskych spoločenstiev sa zaraďujú do príjmov štátneho rozpočtu a súčasne sa k nim priraďujú potrebné výdavky za účelom ich efektívneho sledovania, kontroly, hodnotenia a vykazovania v súlade so zaužívanými postupmi v členských štátoch Európskych spoločenstiev.

	Z postupných reformných krokov v oblasti štátneho rozpočtu vyplynula potreba vstupu do rozpočtových pravidiel v súvislosti s implementáciou programového rozpočtovania a zavedenia viacročného rozpočtovania.
	
	Zavedenie viacročného rozpočtovania je novým prístupom v rozpočtovaní výdavkov štátneho rozpočtu, ktoré vychádzajúc zo strednodobého finančného výhľadu umožní prípravu viacročného rozpočtu najmenej na dva nasledujúce rozpočtové roky po roku, na ktorý je predkladaný návrh štátneho rozpočtu. Vláda predložením viacročného rozpočtu parlamentu priblíži svoj zámer vo financovaní úloh štátu aj na nasledujúce roky.
    	
	Vo vzťahu k vykazovaniu schodku verejného rozpočtu je nevyhnutné upraviť postupy pri vypracovaní rozpočtov ostatných zložiek verejného rozpočtu v nadväznosti na východiská na zostavenie návrhu štátneho rozpočtu schválené vládou,  s cieľom postupne sa približovať k referenčnej hodnote určenej Európskymi spoločenstvami pre podiel súhrnného schodku verejného rozpočtu na HDP tak, aby po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie bola určená hodnota  dodržaná.

	Predkladaný návrh novely rozpočtových pravidiel vychádza z platného znenia zákona pri zohľadnení úprav  v čl. II zákona o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý  bol schválený dňa 11.4.2000 v Národnej rade SR.

	Návrh novely zákona nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť. Návrh tiež nemá dopady na boj proti kriminalite a terorizmu.

	Predkladaný návrh novely zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a inými zákonmi Slovenskej republiky. 

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky 
č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona:
Vláda Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu zákona:
Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších prepisov 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej   
únii:
a)	Problematika rozpočtu a rozpočtových pravidiel nie je prioritou aproximácie práva podľa č. 70 Európskej dohody o  pridružení  a ani podľa Bielej knihy.
Finančná spolupráca (nakladanie s prostriedkami ES) je upravená v Oddieli VIII Európskej dohody o pridružení v čl. 98 až 103.
            
Otázky rozpočtu a rozpočtových pravidiel sú predmetom aproximácie práva podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, ako aj screeningu  – Kapitola č. 29 Finančné a rozpočtové ustanovenia.       
                     
            Návrh zákona je v súlade s uznesením vlády SR č. 1154/2001 zo dňa 12. 12. 2001 k                                                   
            prioritným úlohám vlády SR vyplývajúcich z Pravidelnej správy Európskej komisie o
            pripravenosti SR na členstvo v Európskej únii.

            Podľa Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002 termín jeho predloženia na                              
            rokovanie vlády SR je máj 2002. 

b)	Kapitola č. 29 Finančné a rozpočtové ustavenia bola otvorená v marci 2001. Predbežne uzatvorená nebola. Podľa schválenej negociačnej pozície k tejto kapitole  má SR zabezpečiť súlad rozpočtových pravidiel a zásad s príslušnými normami, ktoré sa všeobecne používajú v Spoločenstve.

4. Problematika rozpočtu a rozpočtových pravidiel je upravená:

a)	v práve Európskych spoločenstiev:
-  	čl. 268 až 280 a čl. 104 Zmluvy o založení ES a Protokol o postupe pri nadmernom deficite

-	Nariadenie Rady č. 1267/1999/ES o vytvorení nástroja štruktuálnych politík pre predvstupové obdobie ( OJL 161 z 26.6.1999)

-	Nariadenie Rady č. 1268/1999/ES z 21. júna 1999 o podpore spoločenstva na predvstupové opatrenia pre rozvoj poľnohospodárstva a vidieka v žiadateľských krajinách strednej a východnej Európy v predvstupovom období (OJL 161 z 26.6.1999)

-	Nariadenie Rady č. 1260/1999/ES zo dňa 21. júna 1999 ustanovujúce všeobecné podmienky pre štrukturálne fondy (OJL 161 z 26.6.1999)

-	Finančné Nariadenie Rady č. 1231/77/EHS zo dňa 21. decembra 1977, ktoré sa týka všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev (OJL 356 z 31.12.1977)

-	Nariadenie Rady č. 1258/1999/ES o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (OJL 160 z 26.6.1999)

-	Nariadenie Rady č. 3418/93/ES z 9. decembra 1993 stanovujúce podrobné pravidlá pre zavadzanie Finančného nariadenia z 21. decembra 2001 (OJL 315 z 16.12.1993)

-	Nariadenie Rady č. 1266/1999/ES o koordinačnej pomoci kandidátskych krajín v rámci predvstupovej stratégie (OJL 161 z 26.6.1999)

-	Nariadenie Rady č. 622/1998/ES z 16. marca 1998 o pomoci pre žiadateľské krajiny v rámci predvstupovej stratégie, hlavne o založení Partnerstiev pre vstup (OJL 85 z 20.3.1998)

-	Rozhodnutie Rady č. 55/74/EHS ustanovujúce právomoci vykonávať kontrolu v členskom štáte s ohľadom na príjmy a výdavky spoločenstva  

-	Nariadenie Rady č. 595/91/EHS zo 4.3.1991 týkajúce sa nepravidelnosti a úhrady     
            súm, ktoré boli nesprávne vyplatené v súvislosti s financovaním spoločnej  
            poľnohospodárskej politiky a organizácia informačného systému v danej oblasti 
            a ktoré zrušuje Nariadenie Rady č. 283/1972 (OJL 67 z 14.3.1991)

-	Nariadenie Rady č. 1784/1999/ES (ESF) o Európskom sociálnom fonde (OJL 213 z 13.8.1999)

-	Rozhodnutie Rady č. 376/88/EHS o systéme vlastných zdrojov spoločenstva (OJL 185 z 15.7.1988)

-	Rozhodnutie Rady č. 728/94/ES o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (OJL 293 z 12. 11 .1994)

-	Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, implementujúce rozhodnutie Rady 94/728/ES, Euratom o systéme vlastných finančných zdrojov spoločenstva (OJL 130 z 31. 5. 2000)

-	Nariadenie Rady č. 1164/1994/EHS zo 16. mája 1994 o zriadení Kohézneho fondu doplnené Nariadením Rady č. 1264/1999/ES z 21. júna 1999 a Nariadením Rady č. 1265/1999/ES z 21. júna 1999

-	Rozhodnutie Rady č. 2000/597/ES, Euroatom z 29. septembra 2000 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev,

-	Nariadenie Rady č. 2988/1995/ES z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (OJL 312 z 23. 12. 1995)

b)	
c)	v práve Európskej únie:

- čl. 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.
d) 
	Podľa čl. 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii Únia rešpektuje národnú identitu členských štátov.
	V čl. 280 Zmluvy o založení ES je ustanovené , že členské štáty zamedzia podvodom a inému protiprávnemu konaniu, ktoré poškodzuje finančné záujmy spoločenstva a to opatreniami podľa tohto článku. Na základe čl. 280 ods. 2 Zmluvy o ES sa od členských štátov vyžaduje, aby prijali rovnaké opatrenia na zamedzenie podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Spoločenstva ,aké prijímajú na zamedzenie podvodov poškodzujúcich ich vlastné finančné záujmy.

	Uvedené právne akty ES majú za cieľ zabezpečiť tkz. vnútorný systém kontroly nakladania s prostriedkami rozpočtu a teda s finančnými prostriedkami Spoločenstva a vytvárajú tak protiváhu tkz. vonkajšiemu systému kontroly, ktorá je zabezpečovaná prostredníctvom činnosti Účtovného dvora ES (čl. 246 až 248 Zmluvy o ES). Ich preklad sa nachádza v CPJ ÚV SR. Preklad prešiel revíziou CPJ.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a Európskej
    únie:

Návrh zákona je čiastočne zlučiteľný s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. Úplná zhoda sa dosiahne dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii.

6. Gestor:

Ministerstvo financií SR.

7.   Účasť expertov pri príprave návrhu zákona nebola. 

Osobitná časť

K čl. I.

K bodu 1.
          Návrh na vypustenie samostatnej kapitoly sa predkladá v nadväznosti na zákon č. 96/2002 Z.z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v zmysle ktorého Úrad pre finančný trh nie je štátnym orgánom so samostatnou rozpočtovou kapitolou.
K bodu 2. a 3.
          Návrhom  úprav sa  zosúlaďuje zákon o rozpočtových pravidlách so zákonom č. 564/2001 Z.z. o verejnom ochrancovi práv.  
K bodu 4.	
	Navrhovaným znením sa precizuje ustanovenie vo vzťahu k uplatňovaniu rozpočtovej klasifikácie Sociálnou poisťovňou, zdravotnými poisťovňami, Národným úradom práce, Fondom národného majetku a Slovenským pozemkovým fondom, ktorí nebudú uplatňovať rozpočtovú klasifikáciu v plnom rozsahu. 
K bodu 5.
	V nadväznosti na zavádzanie programového rozpočtovania sa budú výdavky štátneho rozpočtu rozpočtovať na jednotlivé programy. Osobitne určovať prostriedky štátneho rozpočtu ako  účelové prostriedky v takom rozsahu ako v súčasnosti, postupne stratí opodstatnenie.
K bodu 6.
V nadväznosti na úpravu v bode 5. sa do obsahu štátneho rozpočtu dopĺňajú výdavky aj podľa programov schválených vládou.
K bodom 7. a 8.
V nadväznosti na zákonnú  možnosť  určovania smerovania 1 % zo zaplatenej dane z príjmu sa zosúlaďuje úprava tohto ustanovenia a dopĺňa sa poznámka pod čiarou o ďalší predpis.
K bodu 9.
	Podľa Článku 2 (1)(a) a (b) Rozhodnutia Rady č. 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev, príjem z ciel tvorí vlastné zdroje, ktoré vstupujú do rozpočtu Európskych spoločenstiev (ES). Dňom vstupu SR do EÚ clá prestávajú byť príjmom štátneho rozpočtu, ale vstupujú do rozpočtu ES.
K bodu 10.
	Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na úpravu v bode 6.
K bodu 11.
	Podľa Článku 11 Nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000, ktoré implementuje rozhodnutie o vlastných zdrojoch, príjem zo sankcií a úroku z omeškania zaplatenia cla tvorí vlastné zdroje, ktoré vstupujú do rozpočtu Európskych spoločenstiev (ES). Dňom vstupu SR do EÚ príjem zo sankcií a úroku z omeškania zaplatenia cla prestávajú byť príjmom štátneho rozpočtu, ale vstupujú do rozpočtu ES
K bodu 12.	
	V prípade, že dôjde k neoprávnenému použitiu alebo zadržaniu prostriedkov Európskych spoločenstiev, EK svojim rozhodnutím požiada o vrátenie týchto prostriedkov vrátane sankcií a následne predloží príkaz na úhradu s určenou dobou splatnosti dlžnej čiastky. V prípade nevrátenia požadovanej čiastky do doby splatnosti, môže EK uplatniť v súlade s právnymi predpismi Európskych spoločenstiev úrok z omeškania. Subjekt, ktorý porušil disciplínu z týchto prostriedkov, uhradí penále.  Z penále sa odpočíta úrok z omeškania, ktorý sa odvedie EK. Penále sa stáva súčasťou príjmov štátneho rozpočtu. Uvedená problematika je v legislatíve EÚ riešená v rámci nariadenia EK č. 3418/93/EHS z 9. decembra 1993 stanovujúce podrobné pravidlá pre zavádzanie do praxe určitých opatrení Finančného nariadenia z 21. decembra 1977 a nariadenia Rady č. 2988/1995/ES z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev.
K bodu 13.
	Podľa Článku 2 (3) Rozhodnutia Rady č. 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev, si členské krajiny ponechávajú 25% ako náklady zo sumy vybratých tradičných vlastných zdrojov (clá, poplatky za dovoz poľnohospodárskych výrobkov a poplatky z produkcie cukru). To znamená, 75% z vybratej sumy tradičných vlastných zdrojov sa odvedie do rozpočtu ES a zvyšných 25% sa stáva príjmom štátneho rozpočtu.
K bodu 14.
	Po vstupe Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev prostriedky poskytnuté z rozpočtu Európskych spoločenstiev sa zaraďujú do príjmov štátneho rozpočtu v súlade postupmi, ktoré sa používajú v členských štátoch Európskych spoločenstiev, umožňujúcimi efektívne sledovanie, kontrolu, hodnotenie a vykazovanie týchto prostriedkov.
K bodu 15.
	Podľa Článku 2 (1)(c) a (d) Rozhodnutia Rady č. 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev, príjmy zo zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty a zo zdroja založeného na hrubom domácom produkte, tvoria vlastné zdroje, ktoré vstupujú do rozpočtu ES. Tieto platby do rozpočtu ES budú rozpočtované v štátnom rozpočte. Vzhľadom na to, že dane sú príjmom štátneho rozpočtu a iba ich časť sa bude odvádzať do rozpočtu ES, je potrebné túto časť (nazývanú zdroj založený na dani z pridanej hodnoty) rozpočtovať aj na strane výdavkov štátneho rozpočtu. Zdroj založený na hrubom národnom produkte sa bude odvádzať do rozpočtu ES zo štátneho rozpočtu, a preto je potrebné rozpočtovať ho na strane výdavkov štátneho rozpočtu.
K bodu 16.
	Legislatívno-technická úprava.
K bodom 17., 18. a 19.
         Navrhovanými úpravami sa zosúlaďujú  ustanovenia s návrhom zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách; ide aj o precizovanie ustanovení.
K bodu 20.
	K zaradeným prostriedkom do príjmov štátneho rozpočtu sa priraďujú potrebné výdavky umožňujúce plynulé čerpanie prostriedkov pridelených Slovenskej republike z rozpočtu Európskych spoločenstiev viazaných na konkrétne účely použitia. Systém financovania projektov    je založený na refundácii výdavkov z rozpočtu ES po odsúhlasení platby Európskou komisiou.  Rozpočtovanú sumu prostriedkov poskytnutých ES zaradenú do príjmov štátneho rozpočtu je potrebné v zodpovedajúcej sume rozpočtovať aj na strane výdavkov.
K bodu  21.
Stanovením podielu súhrnného schodku verejného rozpočtu na hrubom domácom produkte sa dopĺňa špecifikácia rozpočtového procesu riadeného ministerstvom financií vo vzťahu k verejnému rozpočtu ako celku v súlade s fiškálnymi cieľmi vlády. 
Podiel súhrnného schodku verejného rozpočtu, teda podiel schodku verejnej správy,  na hrubom domácom produkte je jedným z významných kritérií, podľa ktorého Európska únia, Medzinárodný menový fond i Svetová banka posudzujú finančnú kvalitu riadenia štátu. Jeho postupné znižovanie a dosiahnutie konvergenčnej úrovne v rámci prijatých maastrichtských kritérií je zároveň jednou z podmienok pre vstup Slovenskej republiky do Európskej únie. 
K bodu 22.
	Ide o precizovanie doterajšieho ustanovenia v nadväznosti na úpravu v § 4 doplnením písmena e) v odseku 1, pričom spoločné financovanie programov s ES je rozpočtované v rámci programov s uplatnením postupu uvedenom v § 10 ods. 11.
K bodu 23.
	Navrhovaným doplnením odseku 5 sa zabezpečuje upresnenie predkladaných údajov ministerstvu financií pre potreby zostavenia súhrnného schodku verejného rozpočtu a hodnotenia plnenia verejného rozpočtu pre všetky subjekty, ktorých rozpočty tvoria verejný rozpočet.
K bodu 24.
Súčasťou východísk na zostavenie návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok je  návrh finančných vzťahov štátneho rozpočtu k ostatným subjektom, ktorých rozpočty tvoria verejný rozpočet.  Vzhľadom k potrebe zabezpečiť previazanosť finančných tokov medzi návrhom  štátneho rozpočtu a návrhmi rozpočtov ostatných subjektov, ktorých rozpočty tvoria verejný rozpočet, precizuje navrhované doplnenie ustanovenia ods. 6 spracovanie návrhov príslušných rozpočtov. 
Návrhy rozpočtov subjektov, ktorých rozpočty tvoria verejný rozpočet a ktoré predkladajú  na schválenie národnej rade resp. vláde v súlade s osobitnými predpismi, sú spracované na základe východísk na zostavenie návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.  
K bodu 25.
	Ustanovenie § 8a vychádza z medzinárodných skúseností zovšeobecnených do zásady, že cieľom viacročného rozpočtovania (plánovania a predpovedania výdavkov) je zvýšenie disciplíny vládnych výdavkov. 
Navrhuje sa, aby ministerstvo financií v spolupráci so správcami rozpočtových kapitol vypracovávalo okrem návrhu ročného štátneho rozpočtu a návrhu rozpočtu ostatných zložiek verejných financií aj návrh viacročného rozpočtu najmenej na dva nasledujúce roky.
Návrh viacročného rozpočtu sa bude zostavovať v agregovaných údajoch podľa rozpočtovej klasifikácie a podľa programov a bude sa predkladať v rámci návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok, pričom údaje o príjmoch a výdavkov na nasledujúce roky budú mať len indikatívny (nezáväzný) charakter.  
	Realizáciou ustanovení o viacročnom rozpočte sa zároveň zabezpečuje  prepojenie údajov  strednodobého finančného výhľadu s návrhom ročného štátneho rozpočtu resp. verejného rozpočtu.
K bodu 26.
	Navrhovaným ustanovením sa upravuje možnosť v prípade vydania medzinárodných platobných kariet pre potreby zahraničných pracovných ciest najmä pre štatutárnych zástupcov ministerstiev  a ústredných orgánov štátnej správy poskytnúť trvalú zálohu finančných prostriedkov, ktorá je uložená na účte poskytovateľa medzinárodných platobných kariet počas platnosti zmluvného vzťahu. Navrhovaným ustanovením sa sleduje zabezpečenie vyššej bezpečnosti finančných prostriedkov počas služobných ciest ako aj zabezpečenie pracovných ciest v prípadoch, v ktorých sú úhrady platobnými kartami vyžadované.
K bodu 27.
	V nadväznosti na zámer rozšíriť programové rozpočtovanie na väčší rozsah  výdavkov je potrebné upraviť zásady nakladania s prostriedkami na programy a to tak, aby zostala možnosť presúvať do nasledujúceho roku nevyčerpané prostriedky rozpočtované na programy so súhlasom ministerstva financií, bez možnosti presunu prostriedkov na mzdy. Súčasne sa navrhuje umožniť vykonávať zmeny v programoch, napr. zmeny programovej štruktúry, zaradenie nových programov alebo časti programu, presuny výdavkov medzi programami a to na základe rozhodnutia vlády.
K bodu 28.
	Navrhovaným ustanovením sa precizuje ustanovenie § 13 ods. 1 písm. c) tak, aby bola možnosť vykonať rozpočtové opatrenie povolením prekročenia  limitu výdavkov nielen na úhradu výdavkov na obstaranie a zhodnotenie hmotného a nehmotného majetku v rámci kapitálových výdavkov, ale aj na úhradu výdavkov vojenského charakteru, ktoré sú podľa § 6 ods. 10 zákona bežným výdavkom.
K bodom 29., 31. a 32.
Ustanovenia sa precizujú a zosúlaďujú sa s návrhom zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách.
K bodu 30.
	Podľa Článku 6 (3)(c) Nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000, ktoré implementuje rozhodnutie o vlastných zdrojoch, sa jedna dvanástina zdrojov založených na DPH a HNP zapisuje na účet vedený v mene Komisie v prvý pracovný deň každého mesiaca, zatiaľ čo zostatky DPH a HNP sa zapisujú ročne.
Zostatky vyplývajú z aktualizácie základu DPH a údajov o HNP a vzhľadom na to, že môže dôjsť k situácii, že rozpočtovaná suma odvodov daných zdrojov do rozpočtu ES bude nižšia, ako skutočnosť príslušného finančného roka, je potrebné na tento rozdiel vytvoriť rozpočtovú rezervu.
Vyčlenenie rezervy podľa písmena f) na úhradu neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov Európskych spoločenstiev, vrátane sankcií, príp. úrokov z omeškania, je opodstatnené vzhľadom k tomu, že finančné prostriedky potrebné na ich úhradu sú hradené zo štátneho rozpočtu, kde na tieto účely doteraz neboli vyčlenené prostriedky. 
K bodu 33.
	Znenie nového nadpisu vychádza z navrhovanej – rozšírenej úpravy v § 20a aj na prostriedky na financovanie spoločných programov SR a ES z prostriedkov štátneho rozpočtu.
K bodom 34., 35. a 36.
Prostriedky vyčlenené v štátnom rozpočte v príslušnom roku na spolufinancovanie spoločných programov  Európskych spoločenstiev a Slovenskej republiky sa budú viesť na osobitných účtoch ministerstva z dôvodu zabezpečenia jednotného a prehľadného systému toku finančných prostriedkov Európskych spoločenstiev a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu konečným prijímateľom predvstupovej pomoci. Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu pre program PHARE sa uskutočňuje prostredníctvom príslušných rozpočtových kapitol.
Prostriedky Európskych spoločenstiev a prostriedky vyčlenené v štátnom rozpočte v príslušnom roku na spolufinancovanie spoločných programov  Európskych spoločenstiev a Slovenskej republiky vedených na osobitných účtoch ministerstva možno previesť konečným prijímateľom predvstupovej pomoci prostredníctvom rozpočtovej organizácie alebo inej právnickej osoby z dôvodu zabezpečenia jednotného a prehľadného systému toku finančných prostriedkov. Z dôvodu nejednotnej interpretácie právneho postavenia rozpočtových organizácií sa vypúšťajú slová "na to zriadenej".
Podľa navrhovaného splnomocňovacieho ustanovenia v odseku 5 upraví vláda SR nariadeniami, ktoré vyplývajú aj z prioritných úloh vlády SR v nadväznosti na Pravidelnú správu EK o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii podrobnosti o hospodárení s prostriedkami programov predvstupovej pomoci PHARE, ISPA a SAPARD a prostriedkami štátneho rozpočtu určenými na financovanie spoločných programov SR a ES podľa medzinárodných zmlúv, a po vstupe SR do ES v rámci štrukturálnych fondov.  
K bodu 37.
	Doplnením ustanovenia § 25 ods. 4 sa rozširuje vymedzenie finančných operácií o prostriedky poskytnuté ako návratné finančné výpomoci z rozpočtu obce a z rozpočtu vyššieho územného celku a o príjmy z ich splácania. Upresnenie nadväzuje na metodiku EU (ESA 95).
K bodom 38. a 40.
	Ide o upresňujúcu formuláciu a odkaz na príslušný zákon, ktorý vymedzuje druhy verejnoprospešných služieb.
K bodom  39. a 41.
	Navrhovaná úprava nadväzuje na doplnenie ustanovenia § 25 ods. 4, ktorým sa rozšírilo vymedzenie finančných operácií.
K bodu 42.
	Doplnenie a upresnenie ustanovenia § 29 ods. 3 nadväzuje na zmeny a doplnky rozpočtovej klasifikácie.
K bodu 43.
	Navrhovaným znením odseku 2 v § 29a sa odkazuje na zákon o dlhopisoch, podľa ktorého postupujú obce a VÚC pri emitovaní dlhopisov.
K bodu 44.
	Ide o precizujúce ustanovenie vzhľadom na to, že návratné finančné výpomoci sa poskytujú iba prostredníctvom rozpočtu.
K bodom 45. a 46.
	Navrhovanými úpravami sa umožňuje obci, aby pri zostavovaní ozdravného rozpočtu a krízového rozpočtu nemusela dodržať pravidlá o členení rozpočtu na bežnú a kapitálovú časť a o použití jednotlivých príjmov a výdavkov v rámci ich vnútorného členenia.
K bodu 47.
	Prijatím návrhu sa umožní využiť formy medziobecnej spolupráce podľa zákona o obecnom zriadení aj pre smerovanie decentralizačnej dotácie zo štátneho rozpočtu za iné obce poskytnutím tejto dotácie obci, ktorá zabezpečuje úlohy, ktoré prešli z orgánov štátu.
K bodu 48.
	V súvislosti s odvodom vlastných zdrojov do rozpočtu ES je potrebné zriadiť účty, na ktoré budú vlastné zdroje pripisované. Účty budú vedené v štátnej pokladnici, a to analyticky podľa typu zdroja (podľa Článku 6 (1) a Článku 9 Nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000). Z týchto účtov budú následne vlastné zdroje prevedené na účet vedený v štátnej pokladnici ministerstvom v mene Európskej komisie, a to v rámci časových limitov stanovených v Nariadení (ES, Euratom) č. 1150/2000. Na účet v mene Komisie sa budú mesačne pripisovať aj prostriedky na odvody do Európskych spoločenstiev zo zdroja založeného na DPH a HNP.

K bodu 49.  
Navrhovanou úpravou sa zakladá prvok tzv. dodatkového rozpočtu, to znamená informovanie Národnej rady SR o zmenách štátneho rozpočtu, ktoré vo svojej pôsobnosti realizovala vláda, a to aj v nadväznosti na elimináciu rizík rozpočtu. Ide o informáciu najmä o sumarizácii rozpočtových opatrení, viazaní výdavkov, použití štátnych finančných aktív a pod. Jej predkladanie sa navrhuje zabezpečiť v rámci materiálu, ktorého spracovanie a prerokovávanie sa realizuje už niekoľko rokov (Správy o vývoji rozpočtového hospodárenia za príslušný štvrťrok). Dodatkový rozpočet je nástroj, ktorý je zaužívaný vo vyspelých trhových ekonomikách a jeho uplatnenie je jedno z odporúčaní v rámci predvstupových rokovaní. 
Ak sa v rozpočtovom hospodárení prejavia riziká vyúsťujúce do ohrozenia zámerov štátneho rozpočtu a opatrenia na ich elimináciu prekročia právomoci vlády, vláda predloží do Národnej rady SR návrh na novelizáciu zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok. 
K bodom 50., 51., 52. a 53.
         Navrhovanými úpravami sa zosúlaďujú  ustanovenia s návrhom zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách.
K bodom  54. a 55.
	Ide o úpravu nadpisu vo vzťahu k navrhovaným úpravám v § 47a.
K bodu 56.
	Subjekt, ktorý neoprávnene použil alebo zadržal prostriedky určené na spoločné programy Európskych spoločenstiev a Slovenskej republiky, je povinný vrátiť tieto prostriedky, vrátane sankcie, a penále prostredníctvom subjektu, ktorý mu ich poskytol do národného fondu. Týmto spôsobom sa zabezpečí transparentnosť navrátených prostriedkov s poskytnutými prostriedkami.  
Úprava odsekov 3 a 4 vyplýva z nutnosti právne zakotviť postupy pri vrátení neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov Európskych spoločenstiev, vrátane sankcie podľa medzinárodných zmlúv. V prípade neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov Európskych spoločenstiev, ak Európska komisia požiada o ich vrátenie, odvedú sa prostriedky z osobitného účtu ministerstva financií (z predvstupových fondov cez národný fond, zo štrukturálnych fondov z účtu štátnej pokladnice) vrátane sankcie do rozpočtu Európskych spoločenstiev. V prípade rozdielu medzi vrátenou sumou a povinnou sumou odvodu vrátane sankcie sa rozdiel hradí zo štátneho rozpočtu alebo v prospech štátneho rozpočtu. Ak Európska komisia požiada o vyplatenie úroku z omeškania v prípade oneskoreného vrátenia neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov ES, Európska komisia určí výšku úroku, ktorú Slovenská republika musí uhradiť. Problematika vrátenia neoprávnene použitých prostriedkov ES a  prípadných sankcií a úrokov z omeškania je riešená v rámci nariadenia Rady č. 2988/1995/ES z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev a nariadenia EK č. 3418/93/EHS z 9. decembra 1993 stanovujúce podrobné pravidlá pre zavádzanie do praxe určitých opatrení Finančného nariadenia z 21. decembra 1977.
K bodu 57.
	Ustanovenie odseku 2 § 47a sa vzťahuje na nakladanie s prostriedkami Európskych spoločenstiev určenými na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskych spoločenstiev poskytnutých v rámci predvstupovej pomoci.
K bodu 58.
        Navrhovanými úpravami sa zosúlaďuje  ustanovenie s návrhom zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách; ide aj o precizovanie ustanovenia.
K bodu 59.
	Doplnením prechodného ustanovenia v § 55d ods. 5 sa odklad účinnosti uplatňovania pravidiel používania návratných zdrojov financovania bude vzťahovať len pre obce, čím sa má pre ne vytvoriť dostatočný časový priestor pre splnenie podmienok pre prijímanie úverov a ďalších návratných zdrojov financovania na ich činnosť. V záujme nezvyšovania celkového dlhu územných samospráv sa preto navrhuje, aby odklad účinnosti tohto ustanovenia sa nevzťahoval na vyššie územné celky. Dňom nadobudnutia účinnosti novely zákona sa pravidlá používania návratných zdrojov financovania uvedené v § 29a budú plne vzťahovať na vyššie územné celky.
K bodu 60.
	Zaradenie nového § 55f vyplýva z nutnosti právne zakotviť hospodárenie s finančnými prostriedkami štrukturálnych fondov ES a Kohézneho fondu určenými na financovanie spoločných programov Európskych spoločenstiev a Slovenskej republiky podľa medzinárodných zmlúv po vstupe Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev. Vzhľadom k tomu, že postupy uplatňované v rámci § 20a sa vzťahujú na predvstupové fondy, bolo potrebné navrhnúť úpravy, ktoré upravia postupy, ktoré budú   uplatňované pri financovaní spoločných programov na základe medzinárodných zmlúv po dni vstupu Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev, najmä spôsob poskytovania prostriedkov konečnému prijímateľovi pomoci a to prostredníctvom platobných orgánov, za ktoré vláda pre jednotlivé štrukturálne fondy určila príslušné ministerstvá uznesením vlády SR č. 133/2002. 
Doplnkovosť (spolufinancovanie) je jedným zo základných princípov štrukturálnej politiky ES uvedený v nariadení Rady č. 1260/1999/ES ustanovujúcom všeobecné podmienky pre štrukturálne fondy.
V odseku 3 sa navrhuje uplatniť postup pri zostavovaní štátneho  rozpočtu na príslušný rok, v ktorom Slovenská republika vstupu do Európskej únie s prihliadnutím na tie ustanovenia, ktoré sa budú plne uplatňovať po vstupe do EÚ.
K bodu 61.
          Navrhuje sa zrušiť nariadenie vlády č. 234/1994 Z.z. vydané na základe splnomocňovacieho ustanovenia zákona, ktorý už bol zrušený (zákon č. 567/1992 Zb.) a po vypustení § 52 z rozpočtových pravidiel zákonom o štátnej pokladnici je predmetné nariadenie vlády nepotrebné.

K čl. II
	Vzhľadom na to, že zákon o rozpočtových pravidlách bol novelizovaný jedenásťkrát, dvanásta novela je v legislatívnom procese a predkladaná novela predstavuje trinástu novelizáciu, navrhuje sa pre lepšiu orientáciu v zákone splnomocnenie pre predsedu Národnej rady Slovenskej republiky na vyhlásenie jeho úplného znenia v Zbierke zákonov.

K čl. III
Účinnosť novely zákona sa navrhuje rozdielna v štyroch termínoch a to 1. júla 2002 pre súbor ustanovení, vyplývajúcich z realizácie reformy verejnej správy na úseku územných samospráv, ako aj vo väzbe na nový zákon o štátnom dlhu, ktorý je v legislatívnom procese a jeho účinnosť sa navrhuje 1. 7. 2002. Účinnosť ďalších ustanovení sa navrhuje k 1.1. 2003, k 1.1.2004 a ku dňu nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k ES a EÚ.