NÁVRH

LEGISLATÍVNY ZÁMER NÁVRHU ZÁKONA O POĽOVNÍCTVE

I.    ANALÝZA  PRÁVNEJ  ÚPRAVY  A  ODÔVODNENIE VYPRACOVANIA NOVÉHO  ZÁKONA O POĽOVNÍCTVE

Do prijatia zákona č. 225/1947 Zb. o poľovníctve v znení neskorších predpisov, sa právna úprava poľovníctva v oboch častiach republiky vyvíjala relatívne samostatne. Na Slovensku platil uhorský zákonný článok XX/1893 o poľovke (poľovný zákon), ktorý priznával právo poľovky vlastníkom od 150 katastrálnych jutár. V českých krajinách platili samostatné krajinské zákony pre Čechy (z roku 1866), Moravu (1895) i Sliezsko (1903). Okrem niektorých pravidiel poľovno-  policajnej povahy z roku 1929, napriek unifikačným snahám z tridsiatych rokov, k zjednoteniu právnej úpravy nedošlo. Po rozpade ČSR bola v českých krajinách osobitne upravená problematika poľovníctva z roku 1941.

Napriek rozdielnostiam právnej úpravy v oboch častiach prvej ČSR, vychádzalo sa v zásade z jednotných princípov. Poľovné právo bolo neoddeliteľnou súčasťou (príslušenstvom) pozemkového vlastníctva. Napriek tomu, právna úprava poľovníctva bola z väčšej časti nie právom súkromným, ale súčasťou práva verejného, menovite pokiaľ ide o podmienky výkonu poľovačky.

Zákon č. 225/1947 Zb. tiež vychádzal zo zásady spojenia práva poľovníctva s vlastníckym právom k pôde. Tento zákon uprednostnil spoločenstevné revíry pred tzv. vlastnými a zaviedol povinné členstvo poľovníkov v jednotnej celoštátnej poľovníckej organizácii, poverenej  tiež  vykonávaním poľovníckych skúšok.

Zákon č. 23/1962 Zb. o poľovníctve bol prijatý v dobe, keď užívacie vzťahy už jednoznačne prevládali nad vlastníckym právom. To sa premietlo aj v koncepcii práva poľovníctva, ktoré bolo oddelené od pozemkového vlastníctva a priznané štátnym alebo družstevným organizáciám, ktoré majú v správe alebo užívaní najväčšiu výmeru z poľovných pozemkov uznaných za poľovný revír, pričom organizáciu určovala v konečnom dôsledku štátna správa v rozhodnutí o uznaní poľovného revíru. Na vlastný účet mohli právo poľovníctva vykonávať len štátne organizácie. Inak bola zakotvená povinnosť postúpiť výkon práva poľovníctva za odplatu poľovníckemu združeniu alebo štátnej organizácii. Poľovnícke združenia združujú držiteľov poľovných lístkov za účelom spoločného výkonu práva poľovníctva v poľovnom revíri.

Ústavné a zákonné zmeny v roku 1990 a v následných rokoch obnovili výkon vlastníckeho práva a dominanciu vlastníctva nad užívacími vzťahmi. Postupná praktická realizácia tohto práva nastolila naliehavo aj riešenie problému práva poľovníctva. Jeho koncepcia v zákone č. 23/1962 Zb. sa však priečila princípom obnovy vlastníckych práv a preto sa pristúpilo k novelizovaniu pôvodných právnych noriem.

Zákon NR SR č. 99/1993 Z.z., ktorým sa novelizoval zákon č. 23/1962 Zb., vytvoril hlavne priestor pre transformáciu poľovných revírov na vlastnícke vzťahy, čo sa prejavilo najmä v procese uznávania poľovných revírov, do ktorého po prvýkrát od roku 1962 vstúpili vlastníci poľovných pozemkov. To sa okrem iného prejavilo na zvýšení počtu revírov o 458, na súčasných 1 768. Zároveň sa to prejavilo v znížení priemernej výmery poľovných revírov z 3391 ha v roku 1990 na 2 513 ha v roku 2000 a vo väčšine prípadov aj na vytváraní hraníc poľovných revírov bez ohľadu na prírodné podmienky a biológiu zveri. Tým sa zhoršili podmienky pre cieľavedomé obhospodarovanie najmä jelenej zveri a veľkých šeliem, ktorých populácie potrebujú pre svoj rozvoj väčšie územné celky. Za sledované obdobie sa výrazne približne o 50 % znížila početnosť jelenej zveri a produkcia kvalitných medailových trofejí, v niektorých oblastiach sa výrazne narušila veková i sexuálna štruktúra populácií. Nedarí sa zvyšovať početnosť ani kvalitu srnčej zveri a napriek zníženiu intenzity veľkoplošnej poľnohospodárskej výroby sa nepodarilo zlepšiť životné podmienky a ani zvýšiť stavy malej zveri.

Proces transformácie poľovných revírov, masový prílev nových ľudí do poľovníctva v polovici deväťdesiatych rokov, ale najmä všeobecný pokles úcty k právu, má na poľovníctvo výrazný negatívny dopad, ktorý sa prejavil najmä v poklese poľovníckej disciplíny a v nebývalom náraste pytliactva koncom 90-tych rokov. To sa následne odrazilo na znížených stavoch poľovnej zveri a jej trofejovej kvalite. Najmä v období zmien poľovných revírov poklesla úroveň starostlivosti o zver a o jej ochranu. Značná časť poľovníkov - nevlastníkov poľovných pozemkov prišla o možnosť poľovať v ich doterajších revíroch, na druhej strane mnohí vlastníci poľovných pozemkov sa stali členmi viacerých poľovníckych združení a spolkov alebo začali vykonávať právo poľovníctva súčasne vo viacerých poľovných revíroch.

V súčasnosti je v Slovenskej republike  51 000 držiteľov poľovných lístkov, z nich 38 000 vykonáva právo poľovníctva v prenajatých poľovných revíroch, zvyšok v režijných poľovných revíroch, alebo nie sú organizovaní v žiadnom poľovníckom združení.

Tak ako doteraz, v budúcnosti možno ešte viac očakávať najmä zo strany solventných záujemcov tlak na prenajímanie poľovných revírov. Tento záujem musí byť regulovaný smerom, ktorý povedie k ekologizácii poľovníctva, rozvoju ochrany a chovu  poľovnej zveri ako súčasti prírodného bohatstva štátu a obnoviteľného prírodného zdroja.

V záujme stabilizácie a postupného zlepšovania úrovne obhospodarovania poľovných revírov prijalo ministerstvo  v roku  2000 rad opatrení v oblasti legislatívy, vo vzťahu k výkonu štátnej správy, v obhospodarovaní revírov, ekonomike poľovníctva a pod., ktorých časť sa už realizovala. Zmena skutkovej podstaty § 181d trestného činu pytliactva položila základ pre intenzívnejšie odhaľovanie a účinnejší postih pytliactva. Je však nevyhnutné v tejto súvislosti posilniť právomoci poľovníckej stráže obdobne ako v Českej republike alebo Poľskej republike, aby sa poľovnícka stráž mohla účinnejšie podieľať na odhaľovaní trestného činu pytliactva a iného porušovania  poľovníckych predpisov.

Podstatne väčšiu pozornosť je potrebné venovať postaveniu, právam a povinnostiam poľovníckeho hospodára vo vzťahu k nájomcovi, alebo užívateľovi poľovného revíru, ochrane revíru a ochrane poľovníctva ako celku, čo je možné zmeniť len zákonom.

Riešenie poľovníckych priestupkov a najmä disciplinárnych previnení, ktoré do novely zákona NR SR č. 99/1993 Z.z. posudzovali disciplinárne senáty celoštátnej poľovníckej organizácie – Slovenského poľovníckeho zväzu, presunulo na orgány štátnej správy.

Toto riešenie spôsobuje aj ďalšie zaťaženie okresných úradov – odborov pozemkových,  poľnohospodárstva a lesného hospodárstva z dôvodu vymáhateľnosti pokút. Len v roku 2000 prerokovali tieto orgány vyše 900 disciplinárnych prípadov, v ktorých vydali rozhodnutia, podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Túto zbytočne vysokú zaťaženosť orgánov štátnej správy je potrebné  presunúť  na poľovnícku organizáciu stavovského typu  cestou nového zákona, v ktorom je potrebné vymedziť skutkové podstaty disciplinárnych previnení a základy  disciplinárnych konaní voči držiteľom poľovných lístkov.

Zo súčasnej legislatívy vyplynul poznatok o  potrebnosti presunúť niektoré rozhodovacie právomoci na nižšie orgány štátnej správy, ktoré lepšie poznajú konkrétnu situáciu v stavoch zveri a môžu pružnejšie prijať účinné opatrenia na jej ochranu alebo na ochranu poľnohospodárskych kultúr či lesných kultúr v čase ochrany zveri.

V súčasnej dobe prebieha overovanie veľkoplošného ekologického obhospodarovania poľovnej zveri, ktoré sa stretáva so záujmom a podporou užívateľov poľovných revírov i zamestnancov  orgánov štátnej správy. Jeho celoplošné zavedenie si však vyžaduje zmenu v zákone o poľovníctve i v doterajšom systéme riadenia poľovníctva zo strany štátnej správy.

Zákon č. 23/1962 Zb.  o poľovníctve bol prijatý pred prijatím zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Potrebné je jednoznačne vymedziť, ktoré správne akty orgánov štátnej správy treba riešiť v rámci správneho konania a ktoré iným spôsobom, čo doterajší zákon neobsahuje.

Novým spôsobom sa musí vyriešiť i  otázka náhrady škôd spôsobovaných zverou, pretože za súčasného stavu rozhodcovská komisia nezodpovedá požiadavkám procesného práva. Pri  škodách spôsobovaných zverou je taktiež potrebné jasne vymedziť povinnosti užívateľa poľovného revíru a užívateľa pozemku, aby za škody, ktoré svojim konaním alebo opomenutím nezavinil, nezodpovedal. Je tiež potrebné upraviť zákonom úhradu škody spôsobenej na zveri, ktoré doterajšia právna úprava nerieši.

Podstatné zmeny je potrebné vykonať i v odborných otázkach upravených zákonom. Je potrebné zrušiť doterajšie členenie zveri na škodnú a úžitkovú, zmeniť výpočet zveri, zmeniť a doplniť niektoré zakázané spôsoby lovu, vypracovať a uzákoniť nový systém kontroly dokladov oprávňujúcich na výkon práva poľovníctva a kontroly výkonu práva poľovníctva, zaviesť zákonnú povinnosť označovania niektorých druhov ulovenej zveri ako i vedenia dokladov potvrdzujúcich legálnosť nadobudnutia diviny a ďalších produktov pochádzajúcich zo   zveri.

Osobitne citlivou sa javí otázka uznávania, resp. zmien poľovných revírov. Poznatky z praxe ukazujú, že obdobie právnej neistoty veľmi negatívne vplýva na úroveň poľovníckeho hospodárenia a na lov zveri, preto je potrebné v novom zákone vymedziť dostatočne dlhé obdobie a citlivý postup na prípadnú úpravu hraníc alebo zmeny doteraz uznaných revírov.

Uznať revír alebo uzavrieť zmluvu striktne podľa súčasného zákona o poľovníctve je mimoriadne obtiažne pre veľké množstvo drobných vlastníkov .  Preto je  nevyhnutné  zákonným spôsobom upraviť postup pri uznávaní poľovných revírov a uzatváraní zmlúv o nájme výkonu práva poľovníctva tak, že účastníkom konania o uznaní poľovného revíru bude len vlastník alebo správca štátneho vlastníctva  nad 20 hektárov, alebo splnomocnený zástupca vlastníkov alebo zákonný zástupca. Tým však nebude narušená možnosť vlastníka pozemkov vykonávať právo poľovníctva v príslušnom revíri.

Využitie práva poľovníctva je vecou vlastníkov poľovných pozemkov, avšak prednostné právo nájmu poľovného revíru, formou opčného práva pre doterajších užívateľov, ktoré je potrebné v novom zákone ustanoviť, je mimoriadne dôležité z hľadiska stabilizácie poľovníckeho manažmentu a dlhodobejšieho cieľavedomého poľovníckeho hospodárenia a investovania do zveľadenia poľovných revírov.

Značné problémy spôsobujú i otázky ochrany chovu a lovu poľovnej zveri, ktoré nastali prijatím zákona NR SR č. 287/1994 Z.z.. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a jeho vykonávacích predpisov, ktoré spôsobili u niektorých druhov zveri prakticky patovú situáciu v povoľovaní ich lovu, keď časové obmedzenie lovu bežných druhov zveri je vymedzené v súčasnosti všeobecne záväznými predpismi dvoch rezortov – Ministerstva pôdohospodárstva  i ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky.. Preto je nevyhnutné v novom zákone jasne ustanoviť kompetencie Ministerstva pôdohospodárstva SR  (ďalej len „ministerstvo“) pri riadení poľovníctva.

1.	VZŤAH LEGISLATÍVNEHO ZÁMERU K PRÁVU EÚ

Z vykonanej analýzy vybraných predpisov Európskej únie možno vo väzbe na legislatívny zámer návrhu zákona o poľovníctve vyvodiť nasledovné závery.

Problematika, ktorú upravujú analyzované predpisy Európskej únie, sa týka obsahu legislatívneho zámeru zákona o poľovníctve len čiastočne. V záujme ich rešpektovania v návrhu zákona o poľovníctve bude potrebné zohľadniť nasledovné oblasti:

a)	obmedzenia týkajúce sa poľovania na niektoré druhy vtákov a ochrana voľne žijúcich vtákov v určených územiach a v ďalších územiach tvoriacich súčasť siete NATURA 2000, s možnosťou využitia výnimiek, čo sa prejaví vo výpočte poľovnej zveri a v diferencovaní doby jej ochrany a lovu,
b)	poľovanie na povolené druhy  zveri a zakázané spôsoby lovu, čo sa prejaví v prehodnotení a spresnení súčasne zakázaných spôsobov lovu,
c)	Bernský dohovor o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť a Bonnský dohovor o ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov, ktorých obsah  sa prejaví vo výpočte poľovnej zveri a jej poľovníckom obhospodarovaní,
d)	povinnosti užívateľov poľovných revírov a nadväzne zaobchádzanie s mäsom zo zveri v prípadoch výskytu chorôb a infekcií, čo sa prejaví v ustanoveniach o pôsobnosti príslušných orgánov štátnej správy a povinnostiach dodávateľov i odberateľov ulovenej zveri,
e)	Smernica 92/43 EHS o ochrane prírodných biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín,
f)	Smernica 79/409 EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva,
g)	Nariadenie Rady 3254/1991 zakazujúce používanie nášľapných pascí a dovážania koží a tovarov zo zvierat chytených takýmto spôsobom.

Analyzované predpisy Európskej únie sa zameriavajú predovšetkým na oblasť ochrany niektorých voľne žijúcich živočíchov, povolené spôsoby lovu, na chov zveri a umiestňovanie mäsa z chovanej alebo ulovenej zveri na trh v rámci Európskej únie a na opatrenia súvisiace s klasickým morom ošípaných. Nezaoberajú sa mnohými ďalšími otázkami, ktoré bude potrebné riešiť v návrhu zákona o poľovníctve, ako je uznávanie poľovných revírov, nájom výkonu práva poľovníctva, škody v poľovníctve, systém riadenia v poľovníctve a pod. Tieto otázky sú ponechané na vnútornú legislatívu členských štátov.

2.  VZŤAH K ÚSTAVE SLOVENSKEJ REPUBLIKY A OSTATNÝM PRÁVNYM  PREDPISOM

Vypracovanie novej právnej úpravy poľovníctva sa nezaobíde bez skúmania vzťahu tejto úpravy k Ústave Slovenskej republiky. Pri príprave návrhu zákona o poľovníctve bude nevyhnutné nadviazať predovšetkým na platnú ústavnú úpravu týchto základných oblastí spoločenských vzťahov:

a)	ochrana prírody a krajiny a to najmä z hľadiska povinnosti všetkých štátnych orgánov i občanov rozhodovať a konať tak, aby nedochádzalo poškodzovaniu prírodného bohatstva Slovenskej republiky,
b)	šetrné využívanie prírodných zdrojov, zabezpečenie ekologickej rovnováhy a o účinnej starostlivosti o životné prostredie a zabezpečenie ochrany určených druhov živočíchov a rastlín, o ktoré má štát dbať,
c)	úprava vlastníckeho práva a zachovanie ústavných podmienok obmedzení dispozičných práv vlastníka len vo verejnom záujme a len za primeranú náhradu,
d)	združovanie z hľadiska dobrovoľnosti združovacieho práva.

2.1. Pripravovaná právna úprava o poľovníctve môže byť funkčná iba v prípade jej zosúladenia s komplexom zákonov a ostatných právnych predpisov tvoriacich právny poriadok Slovenskej republiky. Preto bude nevyhnutné pri príprave návrhu zákona o poľovníctve rešpektovať vzťah najmä k týmto zákonom:
a)	Občianskemu zákonníku (zodpovednosť za škody spôsobené zverou, škody na zveri a škody spôsobené pri výkone práva poľovníctva, uzatváranie nájomných zmlúv),
b)	zákonu NR SR č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov (výpočet vzácnych druhov poľovnej zveri, obmedzenie výkonu práva poľovníctva v územiach s vyšším stupňom ochrany),
c)	zákonu NR SR č. 115/1995 Z.z. o ochrane zvierat (usmrcovanie zveri, odchyt zveri, chov zveri vo zverníkoch a zverofarmách).

Skúsenosti z výkonu štátnej správy na úseku poľovníctva ukazujú že bude potrebné určitým spôsobom modifikovať v oblasti poľovníctva použitie zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní /Správny poriadok/ (predovšetkým pri uznávaní poľovných revírov), ako aj zákona SNR č. 322/1992 Zb. o štátnej štatistike v znení neskorších predpisov (vedenie poľovníckej štatistiky).

II.  CHARAKTERISTIKA  A CIEĽ  POĽOVNÍCTVA  

Svetová   organizácia   na   ochranu   prírody  –  IUCN    v  októbri roku 2000 na svojom 2 svetovom kongrese v Amáne prijala rezolúciu, v ktorej okrem iného konštatovala, že trvalé využívanie voľne žijúcej zveri je mimoriadne významným nástrojom na zachovanie prírody.

Poľovníctvo je činnosť, ktorá má osobitné postavenie v spoločenskom a hospodárskom systéme každého štátu. V súčasnosti je poľovníctvo činnosťou človeka, ktorej zmyslom je ochrana zveri a jej prírodného prostredia a cieľavedomé hospodárenie s ňou. Je súčasťou integrovanej ochrany prírody. Má charakter predovšetkým chovateľský a ochranársky a v závislosti od spôsobu jeho realizácie len čiastočne komerčný. V zásade predstavuje činnosť občanov užitočnú pre štát, ak sa vykonáva v súlade s predpismi.

Cieľom poľovníctva ako verejnoprospešnej činnosti je ochrana a zachovanie druhovej pestrosti  zveri a ostatnej fauny, ochrana a tvorba prírodného prostredia, v prospech zlepšenia životných podmienok zveri, cieľavedomé hospodárenie s poľovnou zverou, dosahovanie optimálnej početnosti a správnej štruktúry jej populácií a čo najlepšej kvality jednotlivých druhov pri zachovaní ekologickej rovnováhy v prírode, upevňovanie poľovníckych tradícií  a zvyklostí ako súčasti kultúrnych tradícií, zhodnocovanie voľného času občanov a vytváranie zdrojov pracovných príležitostí.

III.  VYMEDZENIE  HLAVNÝCH  CIEĽOV  ZÁKONA O POĽOVNÍCTVE

Návrh zákona o poľovníctve vo svojich ustanoveniach upraví vzťahy v poľovníctve zamerané najmä na:
1.	definovanie základných pojmov poľovníctva, 
2.	cieľavedomý chov a ochranu genofondu zveri,
3.	ochranu a zlepšovanie životných podmienok zveri,
4.	poľovné revíry a ich klasifikáciu,
5.	uznávanie poľovných revírov a využitie práva poľovníctva v nich,
6.	veľkoplošné ekologické obhospodarovanie poľovných oblastí 
7.	poľovnícke hospodárenie, plánovanie a štatistiku,
8.	zver, lov zveri a jej privlastňovanie,
9.	ochranu poľovníctva,
10.	porušovanie poľovníckych predpisov a poľovníckej disciplíny , pokuty a sankcie,
11.	odbornú spôsobilosť a spôsob jej nadobudnutia,
12.	škody v poľovníctve, 
13.	združovanie občanov v poľovníctve,
14.	štátnu správu  a riadenie poľovníctva,
15.	vzťah k právam a záväzkom vyplývajúcim z doterajších predpisov.

1.	ZÁKLADNÉ  POJMY 
Pre účely zákona  sa rozumie :

a) poľovníctvo súhrn činností, zameraných na zachovanie, zveľaďovanie, ochranu a optimálne využívanie poľovnej zveri ako prírodného bohatstva a obnoviteľného prírodného zdroja. Je súčasťou tvorby , ochrany a využívania prírodného prostredia a zároveň spolkovou činnosťou smerujúcou  k rozvoju poľovníckych tradícií a zvyklostí ako súčasti národného kultúrneho dedičstva.. Narušovať racionálne obhospodarovanie lesa a poľnohospodárskej pôdy môže  len výnimočne, dočasne a za náhradu,

b) právo poľovníctva  súhrn práv a povinností zver cieľavedome chovať a chrániť, loviť ju, ulovenú alebo inak než lovom usmrtenú alebo nájdenú zver a jej vývojové štádiá si privlastňovať, zbierať  zhody parožia a v záujme ochrany aj vajcia malej pernatej zveri.
Je súčasťou vlastníckych práv k poľovným pozemkom. Možno ho realizovať len v uznanom poľovnom revíri, vlastným výkonom alebo jeho nájmom,

c) výkon práva poľovníctva realizácia práva poľovníctva v poľovnom revíri. 
Vykonávať právo poľovníctva možno len podľa zákona o poľovníctve a predpisov, vydaných na jeho vykonanie,

d) zverou- prírodné bohatstvo a obnoviteľný prírodný zdroj  predstavovaný populáciami druhov voľne žijúcich živočíchov, ktoré budú vymenované v zákone,

e) nepoľovné pozemky sú intravilány obcí a mimo nich zastavané pozemky, dvory a   nádvoria, cintoríny, riadne a trvale ohradené záhrady, vinice, sady, škôlky, železničné trate a stanice, diaľnice a verejné komunikácie pre motorové vozidlá, letiská so spevnenými plochami ,  prístavy, zverofarmy, cintoríny  a iné pozemky vyhlásené orgánom štátnej správy poľovníctva za nepoľovné z dôvodov verejného záujmu,

     f) poľovné pozemky všetky pozemky, ktoré nie sú uvedené v písmene e),

g) súvislé poľovné pozemky také poľovné pozemky, z ktorých je možné dostať sa     z jedného pozemku  na druhý pozemok bez prekročenia cudzieho pozemku,

h) poľovným revírom súbor súvislých poľovných pozemkov jedného alebo viacerých vlastníkov, vymedzených v rozhodnutí orgánu štátnej správy poľovníctva, v ktorom je možné vykonávať právo poľovníctva  podľa zákona, 

h) zvernicou druh poľovného revíru s podmienkami pre intenzívny chov zveri s obvodom trvale a dokonale ohradeným či inak upraveným tak, že chovaná zver nemôže zo zvernice voľne vybiehať,

i) užívateľ poľovného revíru – vlastník alebo nájomca poľovného revíru ,ktorý je oprávnený v revíri vykonávať právo poľovníctva, 

k) poľovná oblasť základná jednotka poľovníckeho veľkoplošného ekologického plánovania a obhospodarovania hlavných druhov poľovnej zveri, vzácnych druhov zveri a veľkých šeliem, vytvorená pre zver, ktorá sa v nej chová a obhospodaruje podľa jednotných zásad a chovateľského plánu.

2. CHOV A OCHRANA GENOFONDU ZVERI

K zabezpečeniu cieľavedomého, odborného  chovu zveri je povinný ten, kto vykonáva právo poľovníctva, navrhnúť príslušnému orgánu štátnej správy poľovníckeho hospodára a na ochranu revíru  a zveri aj poľovnícku stráž.

Poľovnícky hospodár a poľovnícka stráž sú verejní činitelia a do funkcií ich ustanoví príslušný orgán štátnej správy poľovníctva. Podrobnosti o ich kvalifikácii a postupe pri ustanovení alebo odvolaní z funkcie upraví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom.

Ministerstvo dbá, aby v prírode zostali zachované všetky druhy  zveri. Za týmto účelom usmerňuje, koordinuje a vykonáva opatrenia v súčinnosti s príslušnými orgánmi štátnej správy a zainteresovanými organizáciami.

Zákon ustanoví obmedzenia smerujúce k zachovaniu druhov zveri týkajúce sa dovozu, vývozu  zveri, vypúšťania nových druhov  zveri a poddruhov, resp. pôvodných druhov zveri ale inej geografickej príslušnosti do poľovných revírov, a pre chov zveri v zajatí.

3. OCHRANA A ZLEPŠOVANIE  ŽIVOTNÝCH PODMIENOK ZVERI

Každý musí konať tak, aby nedošlo k zbytočnému ohrozovaniu alebo poškodzovaniu zveri a jej životného prostredia. Zákon v poľovnom revíri obmedzí alebo zakáže činnosť, ktorou dochádza k zbytočnému vyrušovaniu zveri, jej zraňovaniu a  poškodzovaniu zariadení pre chov a lov zveri. Zákon ustanoví užívateľom poľovných pozemkov obmedzenia v záujme ochrany zveri počas hniezdenia a kladenia mláďat a aj povinnosti smerujúce k zabráneniu jej zraňovania a úhynu, ako aj k zlepšeniu jej životných podmienok  a k zabezpečeniu jej ochrany alebo záchrany  pri  zabezpečovaní riadnej starostlivosti o ňu.

 4. POĽOVNÉ REVÍRY A ICH KLASIFIKÁCIA

Poľovný revír je základnou plánovacou a chovateľskou jednotkou pre výkon práva poľovníctva vymedzenou v rozhodnutí orgánov štátnej správy Je vytvorený zo súvislých poľovných pozemkov, ležiacich v  jednej poľovnej oblasti, schopných uspokojovať životné podmienky a potreby zveri, ktorá sa má v ňom chovať. Musí mať prirodzené, v prírode zreteľné hranice, ktoré však nemôže tvoriť okraj lesa súvislých lesných celkov ani enklávy poľnohospodárskej pôdy. Minimálna vzdialenosť protiľahlých hraníc revíru je spravidla v jeleních oblastiach 3000 m, v ostatných revíroch 1000 m. Výmera nepoľovných pozemkov sa nezapočítava do celkovej výmery poľovného revíru. 

4.1. Podľa podielu vlastníkov poľovných pozemkov  sa vytvárajú poľovné revíry
a)	vlastné  vytvorené z poľovných pozemkov jedného vlastníka,
b)  spoločné  vytvorené z poľovných pozemkov viacerých vlastníkov.

4.2. Podľa spôsobu chovu zveri a účelu sa vytvára
a) poľovný revír s voľným chovom zveri,
b) samostatná zvernica,
c) samostatná bažantnica,
d) účelový revír.

4.3. Minimálna výmera poľovných revírov podľa ich druhov je
a)	3 000 hektárov, ak ide o poľovný revír patriaci do jelenej poľovnej oblasti, v ktorej je jelenia zver hlavným druhom; v ostatných poľovných revíroch je najmenšia výmera 1 000 hektárov,
b)	150 hektárov, ak ide o samostatnú zvernicu, pričom 50 % výmery musia tvoriť lesné porasty,
c)	500 hektárov, ak ide o samostatnú bažantnicu, pričom porasty lesných drevín musia mať výmeru najmenej 50 hektárov,
d)	v odôvodnených prípadoch, pre pedagogické a vedecké účely a pre účely chovu zveri na zazverovanie vo zverniciach a bažantniciach, môže okresný úrad uznať za účelový poľovný revír súvislé poľovné pozemky aj s menšou výmerou, ak sú  vytvorené podmienky pre riadne poľovnícke hospodárenie; ich výmera nesmie klesnúť pod 50 % uvedenej výmery.

Súčasťou poľovného revíru s voľným chovom zveri môže byť uznaná zvernica s výmerou od 50 hektárov, z toho min. 50 % lesa alebo uznaná bažantnica s výmerou od 100 hektárov, z toho min. 20 % lesa.

5. UZNÁVANIE POĽOVNÝCH REVÍROV A VYUŽITIE PRÁVA POĽOVNÍCTVA V NICH

5.1. Uznávanie poľovných revírov

Uznávanie poľovných revírov vykonáva orgán štátnej správy poľovníctva v správnom konaní na návrh vlastníkov poľovných pozemkov alebo ich splnomocnených zástupcov alebo zákonných zástupcov alebo z  vlastného podnetu, za dodržania zákonom ustanovených podmienok tvorby poľovných revírov. 

Žiadateľ alebo žiadatelia o uznanie poľovného revíru musia preukázať vlastnícke právo k súvislým poľovným pozemkom na viac ako 1/2 výmery navrhovaného poľovného revíru. Pri uznávaní poľovného revíru orgán štátnej správy poľovníctva rozhodne v nevyhnutnej miere o pričlenení, resp. o odčlenení poľovných pozemkov pri zaokrúhlení hraníc poľovného revíru tak, aby hranice poľovného revíru zodpovedali chovateľským zásadám., určeným v zákone. Účastníkmi konania o uznaní sú vlastníci poľovných pozemkov nad 20 hektárov, známi vlastníci s menšou výmerou sú na konaní zastúpení štatutárnym zástupcom spoločenstva vlastníkov poľovných pozemkov, alebo ak spoločenstvo nie je vytvorené ich spoločným splnomocneným zástupcom alebo zákonným zástupcom . Neznámych vlastníkov alebo vlastníkov, ktorí sa doteraz o svoje vlastníctvo neprihlásili bude zastupovať štát prostredníctvom Slovenského pozemkového fondu alebo štátneho podniku lesného hospodárstva. 
	Neúčasť malých vlastníkov v správnom konaní pri uznávaní poľovných revírov  nebude prekážkou na umožnenie výkonu práva poľovníctva v uznanom poľovnom revíri. 

5.2.  Využitie práva poľovníctva

Vlastník revíru, ak ide o vlastný revír alebo spoločenstvo vlastníkov poľovného revíru, ak ide o spoločný poľovný revír, sa môžu rozhodnúť, či budú právo poľovníctva v uznanom poľovnom revíri využívať sami alebo ho prenajmú. Pre poľovné revíry obhospodarované vo vlastnej réžii, kde je  výkon práva poľovníctva  ako pracovnoprávna povinnosť bude stanovený osobitný režim zo zohľadnením špecifík takéhoto obhospodarovania a jednotlivé ustanovenia zákona budú platiť primerane. Prenajatie výkonu práva poľovníctva bude možné len poľovníckym združeniam Slovenského poľovníckeho zväzu,  alebo organizáciám stavovského typu alebo poľovníckym spolkom - právnickým osobám so sídlom na území Slovenskej republiky, ktoré boli zriadené na účely cieľavedomého hospodárenia s poľovnou zverou, alebo právnickým osobám, ktoré majú poľovnícke hospodárenie v predmete činnosti a hospodária na lesných pozemkoch alebo poľnohospodárskych pozemkoch, ktoré sú súčasťou revíru, školám, zaoberajúcim sa výchovou poľovníkov a lesníkov z povolania a výskumným inštitúciám zaoberajúcim sa výskumom poľovníctva a poľovnej zveri.

Prenajať možno výkon práva poľovníctva len v celom poľovnom revíri. V revíri, kde je výkon práva poľovníctva prenajatý, nemožno ho prenajať tretej osobe.

Zákon  ustanoví, že v prípade nájmu revíru inému nájomcovi je tento povinný vysporiadať s doterajším nájomcom preukázateľnú zostatkovú hodnotu poľovníckych zariadení vybudovaných so súhlasom vlastníka revíru. 

Ak sa výkon práva poľovníctva realizuje na základe nájomnej zmluvy, patrí vlastníkovi poľovných pozemkov primeraná náhrada (čl. 20 Ústavy SR). Vlastnícke právo neznámych vlastníkov zastupuje štát prostredníctvom Slovenského pozemkového fondu a štátnej organizácie lesného hospodárstva. Práva známych vlastníkov poľovných pozemkov, ktorí si svoje právo neuplatnili, zastupuje zákonný zástupca.

Nájom výkonu práva poľovníctva v poľovnom revíri musí byť dlhodobý, v jelenej oblasti na dobu 15 rokov, v ostatných na dobu 10 rokov. Nájomca musí predložiť pred uzatvorením zmluvy o nájme poľovného revíru vlastníkovi revíru dlhodobý(na dobu nájmu )  výhľadový plán poľovníckeho hospodárenia ,vypracovaný autorizovanou organizáciou, ktorého plnenie bude jednou z podmienok nájomnej zmluvy. Zákon ustanoví taxatívne dôvody zániku tejto zmluvy počas doby jej platnosti. Nájomné za postúpenie výkonu práva poľovníctva v uznanom revíri je čiastočne primeranou náhradou za poľovnícke využitie poľovných pozemkov. a čiastočne podielom vlastníka poľovných pozemkov na poľovníckej produkcii. Bližšie podmienky o uzatváraní nájomných zmlúv a nájomnom ustanoví zákon.

6. POĽOVNÉ OBLASTI  A ICH OBHOSPODAROVANIE

6.1.   Koordináciu veľkoplošného obhospodarovania poľovných oblastí zabezpečuje orgán štátnej správy poľovníctva, ktorý si na tento účel vytvorí poradný zbor zložený zo zástupcov štátnej správy poľovníctva, orgánov ochrany prírody a krajiny, poľovníckych organizácií a poľovníckeho výskumu. Hranice poľovných oblastí budú vymedzené v prílohe zákona . Spôsob koordinácie poľovných oblastí, chovateľských celkov a poľovných lokalít v nich, určí všeobecne záväzným právnym predpisom ministerstvo.

       V záujme ochrany a zachovania cenných, kvalitných populácií voľne žijúcich pôvodných druhov zveri sa môžu vytvoriť v rámci poľovných oblastí osobitné chránené oblasti zveri.

6.2.Chránené oblasti zveri sú súvislé územia prevažne zahŕňajúce ucelené orografické celky alebo ich časti, v ktorých voľne žijú kvalitné populácie pôvodných druhov zveri. Vyhlásiť ich môže ministerstvo na základe návrhu odbornej organizácie, vlastníka, správcu alebo 
užívateľa poľovného revíru alebo z vlastného podnetu.
Poslaním chránených  oblastí zveri je ochrana, zveľaďovanie a obhospodarovanie hlavných druhov zveri s osobitne kvalitným genofondom, vytváranie podmienok pre ich trvalé zachovanie v pôvodnom prostredí. Slúžia ako základňa pre zazverovanie iných oblastí, uskutočňovanie chovateľských zámerov, výskumu a výchovno-vzdelávacej činnosti.

6.3. Poľovný revír v chránených oblastiach zveri budú môcť za prísnych podmienok užívania obhospodarovať ministerstvom zriadené štátne organizácie, ktoré budú mať v predmete priamo vymedzený  rozsah tejto činnosti.  Pre poľovný revír v chránených oblastiach zveri bude určený osobitný režim so zameraním najmä na:
        a) cieľavedomý chov zveri,
        b) osobitné určovanie kritérií chovnosti,
        c) zvýšenú veterinárnu starostlivosť,
        d) prísnu selektívnu reguláciu,
        e) realizáciu a overovanie výsledkov poľovníckeho výskumu.

6.4.  Zaraďovanie poľovných revírov do akostných tried pre chov jednotlivých druhov zveri. Akostná trieda poľovného revíru vyjadruje stupeň kvality poľovného revíru určený možnosťami poskytnutia prirodzenej potravy pre zver, ktorá má byť v revíri chovaná (jeho úživnosťou) a stanovištnými podmienkami pre chov jednotlivých druhov zveri. Zaradenie poľovných revírov vytvorených na lesných pozemkoch do akostných tried sa vykoná podľa skupín lesných typov, na poľnohospodárskych pozemkoch podľa pôdno–ekologických jednotiek. Zaradenie vykoná orgán štátnej správy po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia o uznaní poľovného revíru podľa osobitného predpisu, vydaného ministerstvom.

7. POĽOVNÍCKE HOSPODÁRENIE, PLÁNOVANIE A ŠTATISTIKA

Poľovnícke hospodárenie je súbor činností vykonávaných užívateľom  poľovného revíru v oblasti poľovníckeho plánovania, ochrany, chovu a lovu zveri smerujúcich k zabezpečeniu cieľových stavov zveri v požadovanej kvalite a štruktúre populácií pri zachovaní ekologickej rovnováhy v prírode.

Ak vykonáva právo poľovníctva sám vlastník, zodpovedá aj za poľovnícke hospodárenie, ak revír  prenajme, za poľovnícke hospodárenie zodpovedá nájomca (ďalej len „užívateľ“). Užívateľ poľovného revíru je povinný na zabezpečenie úloh poľovníctva v poľovnom revíri zostaviť návrhy ročných plánov poľovníckeho hospodárenia (najmä plány chovu a lovu zveri a plán starostlivosti o zver) ktoré budú vychádzať z koncepcií chovu zveri v chovateľskej oblasti a dlhodobého plánu poľovníckeho hospodárenia v poľovnom revíri , vykonávať sčítanie zveri ,viesť poľovnícku štatistiku a dokumentáciu v súlade so zásadami poľovníckeho plánovania, predpismi o poľovníckych oblastiach a akostných triedach poľovných revírov.

Poľovnícke plánovanie je dlhodobé, na obdobie platnosti nájomnej zmluvy a krátkodobé na obdobie jednej poľovníckej sezóny (jeden rok). Plány poľovníckeho hospodárenia schvaľuje 
orgán štátnej správy poľovníctva po prerokovaní s odbornou komisiou zloženou zo zástupcov poľovníckych organizácií a odborníkov v chove zveri Schválené plány poľovníckeho hospodárenia sú pre užívateľa revíru záväzné a užívateľ je povinný zabezpečiť ich plnenie.

8. ZVER, LOV ZVERI A JEJ PRIVLASTŇOVANIE 

Zver sa navrhuje  v zákone členiť na srstnatú zver a pernatú zver a na veľkú zver a malú zver. Zver ulovená, uhynutá alebo inak usmrtená v poľovnom revíri patrí užívateľovi poľovného revíru, zver uhynutá alebo inak usmrtená na nepoľovných pozemkoch patrí užívateľovi najbližšieho poľovného revíru. Lov zveri je užívateľ revíru povinný vykonávať len dovoleným spôsobom v súlade s ustanovenou dobou lovu, schválenými plánmi lovu a zásadami selektívneho a regulačného odstrelu. Ulovenú alebo inak usmrtenú zver je povinný vziať do svojej evidencie ulovenej a uhynutej zveri.

Ak je to potrebné vo verejnom záujme chránenom týmto zákonom alebo inými právnymi predpismi, môže príslušný orgán štátnej správy rozhodnutím povoliť alebo nariadiť lov zveri na nepoľovných pozemkoch a určiť jeho podmienky.

Užívateľ poľovného revíru je povinný dohľadávať postrelenú alebo iným spôsobom zranenú zver ktorá prebehne alebo preletí do cudzieho poľovného revíru alebo na nepoľovné pozemky, je však povinný o tom vopred upovedomiť poľovného hospodára cudzieho poľovného revíru, ktorý sa môže dohľadávania zveri zúčastniť. Rovnako tak je povinný o tom upovedomiť užívateľa nepoľovných pozemkov. Dohľadaná zver na nepoľovných pozemkoch patrí užívateľovi poľovného revíru, z ktorého prebehla alebo preletela.

Užívateľ poľovného revíru je povinný pri výkone práva poľovníctva používať poľovne upotrebiteľných psov. Bližšie pokyny o ich počte, používaní a kvalifikácii ustanoví ministerstvo.

  Čas a spôsob lovu jednotlivých druhov zveri ustanoví zákon. 

Zákon ustanoví podmienky pre povolenie lovu zveri alebo zveri, ktorú je potrebné uloviť za účelom obmedzenia škôd na lesných a poľnohospodárskych kultúrach, výcviku poľovných psov, poľovných dravcov alebo vedecké účely v čase ochrany a osobitné podmienky lovu zveri na nepoľovných pozemkoch.

Zakázané spôsoby lovu budú taxatívne vymenované zákonom, v súlade s medzinárodnými dohovormi, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

Zákon ustanoví povinnosť evidovať ulovenú zver, označovať ulovenú zver značkami, viesť dokumentáciu k preukázaniu pôvodu ulovenej zveri a spôsob kontroly ulovenej zveri. Zákonom bude zakázané manipulovať so zverou, ktorá nebude označená značkou a neoprávnene si privlastňovať ulovenú alebo nájdenú zver ani jej časti. Zákon ustanoví aj spôsob úpravy zveri po jej ulovení a spôsob jej uvádzania do obehu.

9. OCHRANA POĽOVNÍCTVA

Ochranou poľovníctva sa rozumie ochrana zveri pred nepriaznivými vplyvmi, najmä pred nedostatkom potravy, škodlivými zásahmi ľudí do jej stavov, genofondu a biotopov. Súčasťou ochrany poľovníctva je ochrana zveri pred predátormi, pytliačiacimi psami a mačkami, nákazami, chorobami zveri , ochrana poľovníckych zariadení a poľovníckej produkcie.

Na účely zabezpečenia ochrany poľovníctva je povinný užívateľ poľovného revíru ustanoviť poľovníckeho hospodára a poľovnícku stráž. Poľovnícky hospodár a poľovnícka stráž sú verejnými činiteľmi. Poľovnícka stráž môže s užívateľom revíru uzatvoriť pracovný pomer.

Zákon ustanoví
1.	práva a povinnosti poľovníckeho hospodára a poľovníckej stráže 
2.	zákaz plašenia, prenasledovania, neoprávneného chytania, držby, zraňovania a zabíjania zveri, neoprávneného vyberania hniezd a mláďat, ničenia brlohov a hniezd,
3.	zákaz výrubu a vypaľovania porastov a remízok, poskytujúcich úkryt zveri, vypaľovania suchej trávy, buriny a tŕstia na poľovných pozemkoch,
4.	minimálnu výmeru ohryzových plôch ,lúčok a políčok alebo remízok pre zver,
5.	povinnosť užívateľovi revíru zriaďovať zariadenia pre prikrmovanie zveri a zabezpečiť  prikrmovanie zveri,
6.	povinnosť ochrany zveri pri poľnohospodárskych prácach zo strany užívateľa poľovného revíru a užívateľa poľovných pozemkov.

10. PORUŠOVANIE POĽOVNÍCKYCH PREDPISOV A POĽOVNÍCKEJ DISCIPLÍNY, 

10.1 Disciplinárne previnenie držiteľa poľovného lístka za konanie v rozpore so zákonom o poľovníctve a jeho vykonávacími predpismi  budú riešiť v disciplinárnom konaní podľa zásad a postupom uvedených v zákone disciplinárne orgány celoštátnej poľovníckej organizácie stavovského typu. Vylúčenie  z poľovníckej organizácie z dôvodu porušovania poľovníckych predpisov bude mať za následok odňatie poľovného lístku. 
Porušovanie poľovníckych predpisov, ktorých sa dopustia osoby, ktoré nie sú držiteľmi poľovného lístku, budú riešené podľa zákona SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov .

10.2 Pokuty a sankcie 
V zákone o poľovníctve bude určené, za ktoré porušenia alebo nesplnenia povinností, pri poľovníckom plánovaní, chove, starostlivosti o zver, jej ochrane, love, evidencii a štatistike udelí príslušný orgán štátnej správy sankciu užívateľovi poľovného revíru. V zákone  budú uvedené druhy a rozpätie sankčných postihov.

11. ODBORNÁ  KVALIFIKÁCIA A SPÔSOB JEJ NADOBUDNUTIA

Pre získanie odbornej kvalifikácia v poľovníctve sú potrebné skúšky z poľovníctva.

11.1 Skúšky z poľovníctva sa delia na
a)	skúšky pre získanie poľovného lístku organizované poľovníckou organizáciou, alebo vyučovaním na odborných školách, kde bolo povolené vyučovať predmet poľovníctvo,
b)	skúšky poľovníckych hospodárov, ktoré sú potrebné pre výkon funkcie poľovníckeho hospodára a ktoré vykonáva orgán štátnej správy poľovníctva v spolupráci s poľovníckou organizáciou,
c)	vyššie skúšky z poľovníctva, ktoré sú potrebné pre výkon funkcií v štátnej správe poľovníctva, výkon funkcií skúšobných komisárov pre skúšky z poľovníctva a ktoré vykonáva ministerstvo v spolupráci s poľovníckou organizáciou.
Skúšobné poriadky pre skúšky z poľovníctva vydá ministerstvo po prerokovaní s poľovníckou organizáciou.

11.2. Poľovný lístok a povolenka na poľovačku

Lov zveri môžu vykonávať iba osoby, ktoré majú platný poľovný lístok a platnú povolenku na poľovačku. Aj na zber zhodov parožia a vajec malej pernatej zveri sa vyžaduje povolenie na poľovačku.

Poľovný lístok vydáva okresný úrad, v obvode ktorého má žiadateľ trvalý pobyt. Cudzincom a občanom Slovenskej republiky, ktorí nemajú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, vydáva poľovný lístok okresný úrad, v obvode ktorého sa zdržujú. Podmienky vydávania poľovného lístku cudzincom upraví zákon.

Poľovný lístok možno vydať len žiadateľovi, ktorý vykonaním skúšky z poľovníctva preukáže spôsobilosť na výkon práva poľovníctva a preukáže, že je členom poľovníckej organizácie, je bezúhonný, je poistený na zodpovednosť za škody spôsobené výkonom práva poľovníctva, ublížením na zdraví alebo usmrtením iných osôb za škody na veciach. Poistné podmienky, ktoré bližšie upravia rozsah tohto poistenia nesmú obsahovať výhradu, že poistná ochrana odpadá v prípade neopatrného chovania poisteného.

Povolenie na poľovačku je prísne zúčtovateľný úradný doklad vydaný užívateľom poľovného revíru, ktorý oprávňuje držiteľa poľovného lístku na lov zveri, ktorá je v povolení uvedená, zbieranie zhodov parožia a vajec pernatej zveri. Ulovenie zveri je poľovník povinný bezodkladne v povolení vyznačiť. Zákon ustanoví, ktoré druhy zveri sa budú v povolení vyznačovať.

Podmienky pre vydanie a odnímanie poľovného lístku a povolenia na poľovačku ustanoví zákon.

12. ŠKODY V POĽOVNÍCTVE

12.1. Škody spôsobené na zveri

Každý je povinný počínať si tak, aby nedochádzalo ku škodám na zveri a zodpovedá za škodu na zveri, ktorú spôsobil porušením  povinnosti  a oprávnení.

12.2. Škody spôsobené zverou

Užívateľ poľovného revíru zodpovedá za škody na poľnohospodárskych kultúrach a lesných kultúrach spôsobené v poľovnom revíri zverou, ktorej chov a lov je v poľovnom revíri plánovaný alebo ktorej lov bol povolený, ak poškodený vykonal opatrenia na odvrátenie škody.

Vlastník poľnohospodárskych kultúr alebo lesných kultúr je povinný urobiť opatrenia na zabránenie škodám spôsobovaných zverou (plašenie, oplotenie, stavanie rôznych zábran, avšak týmito opatreniami nesmie byť zver zraňovaná. Užívateľ poľovného revíru je povinný okrem plnenia schváleného plánu chovu a lovu zveri, ak je to potrebné podniknúť aj ďalšie opatrenia na zabránenia škôd (odvádzacie prikrmovanie).

Zákon vymedzí za akých okolností sa náhrada škody spôsobenej zverou  neposkytuje. 

13. ZDRUŽOVANIE OBČANOV V POĽOVNÍCTVE

Každý držiteľ poľovného lístku je členom poľovníckej organizácie stavovského typu s celoštátnou pôsobnosťou zriadenou zo zákona, ktorej úlohy, postavenie, oprávnenia a povinnosti ustanoví zákon. 

	Tým sa umožní držiteľom poľovných lístkov, členom rôznych poľovníckych združení a spolkov  organizovať v jednej poľovníckej organizácii, v ktorej sa budú  spolupodielať na riadení poľovníctva v rozsahu ustanovenom v zákone.  Takáto organizácia bude reprezentovať slovenské poľovníctvo v medzinárodných poľovníckych organizáciách, - C.I.C., Federácii poľovníckych zväzov pre zachovanie voľne žijúcej zveri - F.A.C.E., Medzinárodnej kynologickej federácii - F.C.I. a Medzinárodnej organizácii sokoliarov FAO .Vytvorenie takejto organizácie umožní ministerstvu poveriť ju takými úlohami, ktoré doposiaľ plnila štátna správa . Pôjde výlučne o také činnosti, ktorých vykonávanie nevyžaduje rozhodovanie v správnom konaní.
 Štátnej správe na úseku poľovníctva sa umožní prostredníctvom takejto organizácie operatívne riešiť celoštátne problémy na úseku poľovníctva a ušetriť  prostriedky štátu. 

14. ŠTÁTNA  SPRÁVA  A RIADENIE POĽOVNÍCTVA

Štátnu správu, kontrolu a dozor vo veciach poľovníctva podľa návrhu zákona o poľovníctve bude vykonávať podľa obvodu svojej pôsobnosti:
a)  ministerstvo ako ústredný orgán štátnej správy,
b)  druhostupňové orgány štátnej správy lesného hospodárstva  a poľovníctva,
c)  prvostupňové orgány štátnej správy lesného hospodárstva  a poľovníctva
	Navrhovaný zákon predpokladá, že štátnu správu na úseku poľovníctva bude riadiť špecializovaná štátna správa. Predpokladá sa, že uvedenú činnosť bude vykonávať lesný úrad, vyšší lesný úrad a ministerstvo.

	Oproti terajšiemu stavu sa navrhuje zníženie prvostupňových a druhostupňových orgánov štátnej správy, čím sa zvýši efektívnosť výkonu štátnej správy na prvom stupni a operatívnosť riadenia orgánov štátnej správy z úrovne ministerstva. Navrhované riešenie nebude zakladať zvýšené nároky na štátny rozpočet ani na zvýšenie  počtu zamestnancov.

Zákon pre jednotlivé stupne orgánov štátnej správy vymedzí činnosti na úseku riadenia poľovníctva, vykonávania dozoru a kontroly. Na riadení poľovníctva, najmä nad poľovníckym hospodárením, úrovňou starostlivosti a ochrany zveri vykonáva dozor v súčinnosti s orgánmi štátnej správy poľovníctva v poľovných revíroch, v užívaní svojich nižších organizačných zložiek aj poľovnícka organizácia s celoštátnou pôsobnosťou..

15. VZŤAH K PRÁVAM A ZÁVÄZKOM VYPLÝVAJÚCIM Z DOTERAJŠÍCH PREDPISOV

Zákon ustanoví, ktoré práva a záväzky obsiahnuté v zmluvách o nájme výkonu práva poľovníctva v poľovných revíroch uzatvorených podľa doterajších predpisov zostávajú po dobu platnosti zmlúv nedotknuté a ktoré a dokedy je potrebné uviesť do súladu s týmto zákonom.

Vykonávacie predpisy

Ministerstvo v súčinnosti s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy podrobnejšie upraví:

a) zriaďovanie a prevádzkovanie zverofariem,
b) poľovné oblasti a akostné triedy poľovných revírov,
c) poľovnícke plánovanie, štatistiku a dokumentáciu,
d) vykonávanie prehliadok trofejí ulovenej zveri, 
e) skúšky v poľovníctve,
f) režim hospodárenia v chránených  oblastiach zveri a účelových poľovných revíroch,
g) používanie poľovných psov a získanie poľovníckej upotrebiteľnosti,
h) označovanie ulovenej zveri a spôsob jej kontroly.