MINISTERSTVO FINANCIÍ SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Predbežné závery misie MMF na zhodnotenie 

 tzv. Staff-Monitored Program 
(zo 4. novembra 2001)

Bratislava  9.  novembra 2001

MEDZINÁRODNÝ MENOVÝ FOND

Slovenská republika - predbežné závery Misie na zhodnotenie programu monitorovaného MMF tzv. Staff-Monitored Program 

1. 	V máji 2001 ukončili slovenské úrady prípravu koherentného hospodárskeho programu zameraného na dosiahnutie trvalého hospodárskeho rastu, zníženie inflácie a na podporu postavenia v zahraničí. Tento program spojil rôzne prvky a zložky vládnej stratégie, ktoré boli určitý čas časťou reforiem na Slovensku. Vládna stratégia by sa zakladala na postupoch, resp. opatreniach na dosiahnutie trvalej finančnej (fiškálnej) stability. Tieto opatrenia by sa zameriavali na vytvorenie účinnejšieho daňového systému a na reformy na zabezpečenie trvalej finančnej disciplíny, vrátane reforiem systému zdravotníctva, dôchodkovej reformy, dopravy a vzdelávania a kvalitnejšieho riadenia sociálnej politiky. Daná stratégia si okrem iného vyžiadala urýchlenie reforiem finančného sektora, podporu bankového dohľadu, reštrukturalizáciu a privatizáciu hlavných štátnych podnikov a zvýšenie pružnosti trhu práce. Vláda by taktiež zlepšila úroveň riadenia formou zvýšenia transparentnosti finančných operácií a činnosť podnikov. Tento program spísali príslušné rezorty v Memorande hospodárskej politiky zo dňa 29. mája 2001 a jeho realizáciu monitorovali pracovníci MMF. Účelom tejto návštevy bolo posúdiť realizáciu, resp. implementáciu programu monitorovaného pracovníkmi v septembri 2001 a prerokovať danú politiku na rok 2002. 

2. 	V mnohých aspektoch boli počiatočné výsledky programu pozitívne. Ekonomická aktivita sa naďalej zvyšovala, zatiaľ čo inflácia mierne poklesla a výkon fiškálnej a menovej politiky bolo počas septembra v súlade s programom. Z hľadiska štruktúry väčšina kritérií ku koncu júna a septembra bola splnená, hoci aj tu sa vyskytli odklady a oneskorenia danej implementácie. Hoci sa štrukturálna reforma uberá správnym smerom, realizuje sa však v rámci programu pomalším tempom, ako sa plánovalo, a preto na jej urýchlenie je potrebná spoločná snaha a úsilie vlády.
 
3. 	Dve najvýznamnejšie zmeny vo vývoji od počiatku programu je podstatne sa prehlbujúci  deficit zahraničného obchodu na bežnom účte platobnej bilancie a úplne odlišné vonkajšie ekonomické prostredie, a to najmä výslovné zhoršenie ekonomickej aktivity v Európe. Prehĺbenie deficitu na bežnom účte bolo dôsledkom očakávaného poklesu vývozu a silného nárastu dovozu, ktorý bol väčší, ako sa predpokladalo. Je pravdou, že časť nárastu dovozu je odrazom väčšieho objemu investícií, ale dostupné dôkazy a náznaky poukazujú na to, že nastal celkový nárast dovozov, vrátane spotrebných tovarov a polotovarov. V danej situácii sa misia domnieva, že v nasledujúcich mesiacoch budú existovať zvýšené riziká a z tohto dôvodu sú potrebné opatrenia reagujúce na externú makroekonomickú nerovnováhu.
 
4. 	Misia je toho názoru - a zdieľajú ho aj príslušné úrady a orgány - že reakcia danej politiky by sa mala zamerať na fiškálnu politiku, s obmedzenejšou úlohou pre menovú politiku, čím sa predíde možnej strate konkurencieschopnosti prostredníctvom dopadov na devízový kurz. Z tohto dôvodu odporúčame, aby Národná banka Slovenska (NBS) dočasne udržiavala nezmenenú  kľúčovú úrokovú mieru, zatiaľ čo fiškálna politika zabezpečí úsporu časti nadmerných daňových príjmov v roku 2001. V tejto fáze misia hodnotí a prerokúva s úradmi a orgánmi dôsledky súčasného vývoja na rozpočtový a fiškálny  vývoj v roku 2002.

I. REALIZÁCIA POLITIKY A VÝVOJ V SEPTEMBRI 2001

Skutočný sektor a externý vývoj

5. Ekonomika naďalej zaznamenáva rast, ktorý sa zakladá na oživení domáceho dopytu - v prvej polovici roku 2001 bol skutočný HDP o 2,9 % vyšší ako v predchádzajúcom roku - a misia predpokladá nárast skutočného HDP v roku 2001 o 2,7 %. Pokles hospodárskeho rastu  v Európe sa hlavne prejavil na vývoze, ktorého objem vzrástol oproti minulému roku iba o 7 % v druhom štvrťroku v porovnaní s 13 % v prvom štvrťroku. Posledné údaje naznačujú to, že nárast objemu vývozu sa naďalej spomaľuje. V dôsledku silného domáceho dopytu a odstránenia dovoznej prirážky vzrástol objem dovozu o 15,5 % v prvej polovici roku 2001. 
Z tohto dôvodu sa preto predpokladá, že deficit zahraničného obchodu na bežnom účte vzrastie na takmer 9% z HDP v roku 2001 v porovnaní s cca 5 % z HDP v rámci programu. Napriek tomu, že miera nezamestnanosti ostáva stále vysoká, oživenie domáceho dopytu spolu s umiernenými mzdovými požiadavkami je pozitívnym signálom pre zamestnanosť. Misia predpokladá, že nezamestnanosť bude naďalej klesať.

Fiškálna politika                     

6. 	Fiškálna politika počas prvých deviatich mesiacov roku 2001 bola v súlade s programom a vláda je na dobrej ceste splniť svoj plánovaný fiškálny deficit vo výške 3,9 % z HDP za tento rok (Tabuľka 1). Kritérium pre koniec septembra, ktoré sa týka vládneho dlhu, bolo splnené, nakoľko daňové príjmy prekročili rozpočtové plány a projekcie a vláda dokázala obmedziť výdavky. Vláda vynaložila podstatnú časť nadmerných daňových príjmov na výstavbu diaľnic. V širšom verejnom sektore sa objavujú určité tlaky na výdavky, a to najmä na platby štátnych a sociálnych dávok, ktoré sú predikované v objeme vyššom, ako sa pôvodne uvažovalo. Horná hranica vládnych výdavkov ku koncu júna bola splnená, podobne ako sa dodržal „strop“ výdavkov štátneho rozpočtu ku koncu septembra.

Menová politika

7. 	Napriek tomu, že neboli splnené príslušné ciele devízových rezerv NBS a čistých domácich aktív bankového systému z dôvodu malých marží, základný menový vývoj bol v súlade s programom. Zatiaľ čo dopyt po M2 rástol pomalšie, ako sa očakávalo, čisté úvery bankového sektoru pre vládu a súkromný sektor nedosiahli plánovanú výšku, resp. objem. Napriek tomu, že nárast objemu úverov pre súkromný sektor a vládu bol najvýznamnejší v treťom štvrťroku, vyvíjali sa celkové úhrny v súlade s programom. NBS nezmenila úrokové miery od marca 2001.

Štrukturálna politika       

8. 	Realizácia štrukturálnej politiky zaznamenala striedavé výsledky (Tabuľka 2). Misia je povzbudená skutočnosťou, že vo viacerých oblastiach sa už podnikli a podnikajú príslušné kroky, avšak pri realizácii niekoľkých štrukturálnych reforiem boli zaznamenané omeškania a oneskorenia. Vláda zaviedla opatrenia na zlepšenie pružnosti trhu práce a na obmedzenie nelegálneho zamestnávania osôb; vláda taktiež schválila harmonogram postupného zvyšovania vekovej hranice odchodu do dôchodku. Pomalší postup bol zaznamenaný pri zavádzaní stimulov na obmedzovanie nákladov v zdravotníctve a pri definovaní primeraného rámca systému zdravotnej starostlivosti. Boli prijaté kroky na prijatie nového prístupu k bankovému dohľadu, avšak väčšina práce v tejto oblasti sa ešte len musí realizovať. V záujme podpory a posilnenia fiškálnej kontroly uvažuje program o zrušení väčšiny štátnych fondov koncom septembra, pričom táto otázka je naďalej predmetom diskusií v parlamente (NR SR). 

9. 	Je poľutovaniahodnou skutočnosťou, že regulované ceny nebudú upravené v roku 2002 - okrem cien plynu pre podniky a firmy. Táto skutočnosť bude znamenať falošnú a klamnú úľavu, pokiaľ ide o infláciu, avšak taktiež nahromadí tlaky, ktoré sa pravdepodobne stanú evidentné po roku 2002. Okrem skomplikovania výkonu monetárnej politiky v budúcnosti, rozhodnutie nezvýšiť regulované ceny pre domácnosti signalizuje uprednostnenie politickej účelovosti nad potrebnými úpravami, čo môže nepriaznivo ovplyvniť predajnú cenu niektorých štátnych aktív a majetku, a to obzvlášť SPP. 

II. POLITIKA PRE ZVYŠOK ROKA 2001 A ROK 2002

10. 	Prehlbujúci sa schodok zahraničného obchodu na bežnom účte a oneskorenia v realizácii vládneho programu štrukturálnych reforiem vrhajú tieň na ekonomické vyhliadky, ktoré inak ostávajú naďalej pozitívne. Z tohoto dôvodu je misia toho názoru, že vláda sa musí zaoberať týmito dvoma problémami rozhodným a energickým spôsobom. Pokiaľ ide o schodok zahraničného obchodu, misia sa domnieva, že vo svetle podstatne rizikovejšieho zahraničného, resp. vonkajšieho prostredia v blízkom období by sa fiškálny prístup mal upnúť na program a vláda by mala byť pripravená v prípade potreby prijať dodatočné opatrenia v roku 2002. Je dôležité zabezpečiť - aspoň v minimálnej miere - aby fiškálna politika nezvyšovala súčasné tlaky na platobnú bilanciu. Pokiaľ ide o štrukturálne reformy, je nevyhnutné, aby vláda realizovala svoj program tak, ako to naplánovala. Toto si bude vyžadovať celkovú snahu a úsilie o urýchlenie reforiem. 

Fiškálna politika           

11. Príslušné orgány a úrady predpokladajú, že daňové príjmy za rok 2001 budú približne o 7,5 mld. Sk vyššie, ako sa plánovalo v rozpočte. Cieľom fiškálnej politiky na zvyšok roku 2001 by mala byť úspora cca 2,5 mld. Sk z týchto nadmerných daňových príjmov, ktoré budú potrebné na riešenie makroekonomickej nerovnováhy prejavujúcej sa v náraste schodku zahraničného obchodu na bežnom účte. Príslušné orgány a úrady určili niekoľko oblastí, v ktorých by bolo možné dosiahnuť tieto úspory: uplatnenie prísnejších kritérií nárokovateľnosti pre štátne a sociálne dávky, menšie dotácie pre pôdohospodárstvo, kontrola dotácií na bývanie rozšírená na plány stavebných sporiteľní a obmedzenie výdavkov Štátneho fondu cestného hospodárstva. Tieto úspory sú vyjadrené v novom limite výdavkov, ktorý bol dohodnutý s príslušnými orgánmi a úradmi na koniec roka 2001.    	      

12. 	Návrh štátneho rozpočtu na rok 2002, ako bol predložený Národnej rade SR, predpokladá príjmy vo výške 369 mld. Sk a výdavky vo výške 407 mld. Sk. Príslušný vyplývajúci schodok 38 mld. Sk (3,5 % z HDP) by znamenal mierne „utiahnutie“ fiškálneho prístupu v roku 2002. Schodok vo výške 3,5 % z HDP sa zdá byť primeraný, avšak misia vyjadrila určité výhrady voči zahrnutiu niektorých plánovaných príjmov Konsolidačnej banky (4,2 mld. Sk) ako príjmov štátneho rozpočtu. V tomto prípade ide o jednorázové príjmy, ktoré by sa mali použiť na splatenie dlhov, ktoré vyplynuli z procesu reštrukturalizácie bankového sektora. Nakoľko, okrem iného, náklady tohto procesu nie sú zahrnuté do rozpočtového schodku, je logické, ak sa do rozpočtu taktiež nezapočítajú príjmy súvisiaceho charakteru. Po korekcii príslušných príjmov vrátane ďalšieho očakávaného nárastu nedoplatkov a dlhov voči zdravotným poisťovniam mal by rozpočtový schodok v roku 2002 dosiahnuť výšku cca 4 % z HDP. Misia je taktiež znepokojená mzdovou politikou na rok 2002 - ktorá uvažuje zvýšiť mzdy pre pracovníkov verejného sektoru o vyše 14 % - a to z dôvodu jej dopadov na mzdy vo všeobecnosti, na konkurencieschopnosť a na bežný účet platobnej bilancie. Tento nárast je príliš veľký vo svetle plánovanej a proklamovanej inflácie vo výške 4 - 5 %. Misia z tohoto dôvodu odporúča, aby príslušné orgány a úrady prehodnotili mzdovú politiku vlády na rok 2002, s cieľom umožniť maximálne 8%-ný priemerný nárast miezd, z čoho by ešte stále vyplýval nárast reálnych miezd až do 4 %. 

13. Je potrebné, aby sa použitie príjmov z privatizácie obmedzilo na splatenie štátneho dlhu a financovanie reformy dôchodkového systému, a to len s niekoľkými výnimkami. Nakoľko tieto príjmy majú jednorázový charakter, nemali by sa využívať na krytie opakujúcich sa výdavkov, hoci aj nepriamym spôsobom - v opačnom prípade budú plány výdavkov neudržateľné. Misia odporúča, aby sa dôraz kládol skôr na splatenie zahraničného  dlhu, než na splatenie domáceho dlhu, na zvládnutie peňažnej sterilizácie, ktorú požaduje NBS, a na vylepšenie ukazovateľov zahraničného  dlhu Slovenska. Na podporu riadenia menovej politiky a na zabezpečenie transparentnosti by sa príjmy z privatizácie mali skôr uložiť v NBS, ako v komerčných bankách. 

14. Záverečná poznámka k fiškálnym otázkam. V súčasnom prostredí neexistuje priestor pre ďalšie znižovanie daní v blízkej budúcnosti. Makroekonomické vyhliadky sú príliš krehké na to, aby sa riskoval dôležitý cieľ fiškálnej konsolidácie. Keď nastane obdobie ďalšieho znižovania daní, malo by sa celé úsilie sústrediť na znižovanie daní z práce (sociálne odvody), čím sa podporí legálne zamestnávanie a zníženie rozdielu medzi daňami z práce a kapitálu.

Menová a devízová  politika

15. V súčasnom období, keď je vývoj inflácie priaznivý a úvery pre súkromný sektor sú naďalej utlmené, prístup „počkáme a uvidíme“ k politike úrokových mier je primeraný za predpokladu, že fiškálna politika je primerane reštriktívna. Pri očakávanom poklese inflácie bude táto politika znamenať miernu menovú reštrikciu. Napriek tomu je obtiažne predvídať zníženie úrokových mier v blízkej dobe pri schodku bežného účtu, ktorý sa približuje k 10 % z HDP. 

16. Podľa názoru misie je súčasná úroveň devízových kurzov primeraná, pričom neexistujú žiadne náznaky toho, že by pokles objemu vývozu bol spojený s problémom konkurencieschopnosti. Napriek tomu súčasné tlaky na platobnú bilanciu spôsobili zníženie krytia dovozu oficiálnymi rezervami ako aj sprievodné zhoršenie niektorých citlivých ukazovateľov. Hoci systém takmer voľne plávajúcich výmenných kurzov poskytuje určitý stupeň automatického prispôsobenia, v prípade, že toto zhoršenie bude pokračovať, budú musieť príslušné úrady a orgány vážne zhodnotiť celkové sprísnenie danej politiky.

Štrukturálna politika

17. Toto je pravdepodobne jedna z najrizikovejších oblastí vo volebnom roku, avšak táto oblasť naďalej ostáva nevyhnutnou pre nepretržitý hospodársky pokrok na Slovensku, pričom z mnohých hľadísk je oporou celého programu. Bez štrukturálnej reformy by prospech a výhody vyplývajúce zo stabilizácie mali iba prechodný, resp. dočasný charakter. Revízia bankového dohľadu - ktorý práve prebieha - zostáva kľúčovou záležitosťou podpory a posilnenia slovenského finančného systému. Reforma zdravotníctva, dopravy (najmä železničnej) a sociálneho systému je prioritou činnosti vlády, ktorá by sa mala rázne realizovať, aby sa tak zabezpečila fiškálna udržateľnosť. Dôležitou súčasťou tejto činnosti (agendy) by malo byť taktiež posilnenie daňovej správy a reforma dôchodkového systému. Napokon, úsilie zlepšiť pružnosť trhu práce zostáva ústredným článkom vybudovania pružnejšieho slovenského hospodárstva, pričom by sa mala urýchliť reforma verejných financií, vrátane zrušenia väčšiny štátnych fondov.

III. ZÁVEREČNÉ POZNÁMKY                                

18. Zavedenie trvalej ekonomickej stability na Slovensku a sprievodné zlepšenie životnej úrovne jeho obyvateľov si bude vyžadovať koordinovanú snahu a úsilie fiškálnej, menovej a štrukturálnej politiky. Politiky, ktoré plánuje program SMP, sa podrobne zaoberajú hlavnými problémami slovenského hospodárstva, pričom časový rámec pre reformy má primerane ambiciózny charakter. Realizácia programu je vo všeobecnosti uspokojujúca, avšak existuje tu riziko, že ak sa reformy budú realizovať a implementovať čiastkovým spôsobom - a s oneskorením - prínos týchto politík sa dostaví len veľmi pomaly, prípadne nebudú mať trvalý charakter. Oceňujeme, že príslušné úrady a orgány sa zaviazali realizovať celý program včas. Napriek tomu treba poznamenať, že nastávajúce obdobie - spolu s voľbami - bude testom rozhodnutia a odhodlania slovenskej spoločnosti naďalej pokračovať v reformách. Odmenou tohto odhodlania však bude transformácia Slovenska na modernú ekonomiku s vysokou životnou úrovňou. Veríme, že slovenská spoločnosť a jej vláda vytrvajú a dosiahnu tento cieľ. 

Tabuľka č.1: Slovenská republika: Kvantitatívne ciele a výsledky, jún a september 2001   1/

	Aktuálna úroveň	Kumulatívne toky od decembra 2000	Úprava	Kumulatívne toky od decembra 2000	Úprava	
	31. december 2000	30. jún 2001	Ustanovenie	30. September 2001	ustanovenie	
		Cieľ SMP	Upravený cieľ	Výsledok		Cieľ SMP	Upravený cieľ	Výsledok		
										
Fiškálne ciele										
										
Maximálna hodnota vládneho schodku/čistý úver  pre vládu  2/a/	30 249	11 787	11 787	900  3/		33 990	33 990	14 200  3/		
(v miliónoch slovenských korún)										
										
Maximálna hodnota vládnych výdavkov  b/	362 557	192 808	 192 808	182 049            		292 836				
(v miliónoch slovenských korún)										
										
Menové (peňažné) ciele										
										
Minimálna hodnota čistých medzinárodných rezerv Národnej banky Slovenska  c/	3 753	92	-162,2	-151  	I, II	318	-153,2	-197	I, II, III	
(v miliónoch amerických dolárov)  4/										
										
Maximálna hodnota čistých vnútroštátnych aktív bankového systému  d/	503 900	10 400	 17 605	 21 100  	I, IV	25 200	42 691	43 800	I, III, IV	
(v miliónoch slovenských korún)  5/										
										
Ďalšie										
										
Maximálna hodnota kontrahovania alebo ručenia vládou		19 950	19 950	4 344  6/		19 950	19 950	4 696  6/		
za zahraničný dlh, 1-12 ročná splatnosť										
(v miliónoch slovenských korún)  7/										

Upravujúce ustanovenia										
I      Platby od Svetovej banky - 100 miliónov USD –  nižšie než sa predpokladalo									
II     Príjmy z privatizácie SLSP uložené v NBS - 154,2 miliónov USD –  nižšie než sa predpokladalo								
III    Príjmy VÚB vo výške 217 miliónov USD ešte neboli prijaté, ako sa predpokladalo								
IV    Príjmy z privatizácie  SLSP (celkom) - 52 miliónov USD –  nižšie než sa predpokladalo								

Zdroje: Národná banka Slovenska a Ministerstvo financií

1/	Definície pojmov, ktoré sa budú merať, sú stanovené v Technickom memorande o porozumení
2/ 	Upravený tak, že zahŕňa dopad transferu dlhopisov  reštrukturalizácie bánk bankám z januára 2001 a marca 2001 (83,7 mld. Sk a 21,3 mld. SK, v tomto poradí)
3/ 	Na základe predbežných informácií, ktoré nie sú úplné, čo sa týka transakcií Fondu národného majetku.
4/	Pevné krížové výmenné kurzy z konca decembra 2000.
5/	Devízová zložka ohodnotená podľa pevných výmenných kurzov a pevných krížových kurzov z konca decembra 2000.
6/	V druhom štvrťroku 2001 boli vydané vnútroštátne záruky v sume 14,1 mld. Sk namiesto vydania alebo prolongácie zahraničných záruk, ktoré sa predpokladali v rámci programu.
7/	Cieľová maximálna hodnota bola upravená na jún až december, aby zodpovedala aktuálnym zahraničným pôžičkám (100 mil. EURO rovnajúcim sa 4,35 mld. Sk) z FNM v apríli. 
	Naviac k pôžičkám FNM, cieľová maximálna výška obsahuje nové pôžičky vo výške 5,8 mld. Sk na projekt premostenia a na Slovenské železnice a prolongáciu existujúcich záruk vo výške 11,8 mld. Sk.

a/	Limity čistých úverov vláde za marec, jún a september budú upravené postupne sumou schodku v príjmoch z privatizácie, ktoré budú použité na zaplatenie dlhov zdravotných a sociálnych poisťovní
b/	Limit všeobecných vládnych výdavkov bude upravený postupne pre nepredvídané náklady spojené s prírodnými katastrofami a zákonnými  výdavkami do výšky 1,5 mld. Sk.
c/	Minimálna hodnota čistých medzinárodných rezerv NBS bude upravená spätne (postupne), aby odrážala kumulatívne spätné (postupné) odchýlky od predpokladov programu o príjmoch z privatizácie a platbách zo Svetovej banky v rámci EFSAL.
d/	Maximálna hodnota čistých vnútroštátnych aktív bankového systému bude upravená spätne (postupne), aby odrážala kumulatívne postupné (spätné) odchýlky od predpokladov programu o príjmoch z privatizácie a platbách zo Svetovej banky v rámci EFSAL. Maximálna hodnota bude tiež upravená tak, aby zohľadňovala možné vplyvy na údaje bankového systému o odobratí licencie Slovenskej konsolidačnej banke.

Tabuľka č.1 (pokračovanie): Slovenská republika: Kvantitatívne ciele, december 2001 marec 2002   1/

	Aktuálna úroveň	Kumulatívne toky od decembra 2000	Kumulatívne toky od decembra 2000	
	31. december 2000	31. december 2001	31. marec 2002	
				Cieľ  2/			Výsledok	
								
Fiškálne ciele								
								
Maximálna hodnota vládneho schodku/čistý úver  pre vládu  3/a/	30 249			36 316			5 836	
(v miliónoch slovenských korún)								
								
Maximálna hodnota vládnych výdavkov  b/	362 557			399 944			94 924	
(v miliónoch slovenských korún)								
								
Menové (peňažné) ciele								
								
Minimálna hodnota čistých medzinárodných rezerv Národnej banky Slovenska  c/	3 753			126			-52	
(v miliónoch amerických dolárov)  4/								
								
Maximálna hodnota čistých vnútroštátnych aktív bankového systému  d/	503 900			75 800			14 000	
(v miliónoch slovenských korún)  5/								
								
Ďalšie								
								
Maximálna hodnota kontrahovania alebo ručenia vládou	...			10 000			...	
za zahraničný dlh, 1-12 ročná splatnosť								
(v miliónoch slovenských korún)  6/								
								
Maximálna hodnota kontrahovania alebo ručenia vládou za krátkodobý dlh ( so splatnosťou menšou ako jeden rok, s výnimkou bežných dovozných úverov) 	...			0			0	
(v miliónoch slovenských korún)								

Zdroje: Národná banka Slovenska a Ministerstvo financií

1/	Definície pojmov, ktoré sa budú merať, sú stanovené v Technickom memorande o porozumení
2/ 	Revidovaný počas kontrolnej misie z októbra/novembra 2001.
3/  	Upravený tak, že zahŕňa dopad transferu dlhopisov  reštrukturalizácie bánk bankám z januára 2001 a marca 2001 (83,7 mld. Sk a 21,3 mld. SK, v tomto poradí)
4/	Pevné krížové výmenné kurzy z konca decembra 2000.
5/	Devízová zložka ohodnotená podľa pevných výmenných kurzov a pevných krížových kurzov z konca decembra 2000.
6/	Cieľová maximálna hodnota bola upravená na jún až december, aby zodpovedala aktuálnym zahraničným pôžičkám (100 mil. EURO rovnajúcim sa 4,35 mld. Sk) z FNM v apríli. 
	Naviac k pôžičkám FNM, cieľová maximálna výška obsahuje nové pôžičky vo výške 5,8 mld. Sk na projekt premostenia a na Slovenské železnice a prolongáciu existujúcich záruk vo výške 11,8 mld. Sk.

a/	Limity čistých úverov vláde za december a marec budú upravené postupne sumou schodku v príjmoch z privatizácie, ktoré budú použité na zaplatenie dlhov zdravotných a sociálnych poisťovní
b/	Limit všeobecných vládnych výdavkov bude upravený postupne pre nepredvídané náklady spojené s prírodnými katastrofami a zákonnými výdavkami do výšky 1,5 mld. Sk.
c/	Minimálna hodnota čistých medzinárodných rezerv NBS bude upravená spätne (postupne), aby odrážala kumulatívne spätné (postupné) odchýlky od predpokladov programu o príjmoch z privatizácie a platbách zo Svetovej banky v rámci EFSAL.
d/	Maximálna hodnota čistých vnútroštátnych aktív bankového systému bude upravená spätne (postupne), aby odrážala kumulatívne postupné (spätné) odchýlky od predpokladov programu o príjmoch z privatizácie a platbách zo Svetovej banky v rámci EFSAL. Maximálna hodnota bude tiež upravená tak, aby zohľadňovala možné vplyvy na údaje bankového systému o odobratí licencie Slovenskej konsolidačnej banke.

Tabuľka č.2: Slovenská republika: Štrukturálne kritériá

Politické rozhodnutie	Dátum realizácie	Stav realizácie	
1. Vláda svojím uznesením zavedie štvrťročné limity výdavkov verejnej správy. Prehodnotenie týchto limitov bude možné iba po konzultáciách s MMF.	spoločne so schválením Vyhlásenia	Splnené	
2. Vláda svojím uznesením určí, že príjmy prevyšujúce rozpočtovanú úroveň pre rok 2001, sa použijú iba v prípade, že sa fiškálny deficit udrží na úrovni 3,9 % HDP. V tejto súvislosti sa akákoľvek prehodnotenie limitu výdavkov urobí po konzultáciách s MMF.  Jeninou výnimkou z uvedenej zásady budú výdavky na krytie nákladov na likvidáciu dôsledkov živelných pohrôm a na financovanie dodatočných výdavkov vyplývajúcich zo zákonov v maximálnej výške 1,5 mld. Sk.	spoločne so schválením Vyhlásenia	Splnené	
3. Vláda použije výnosy z privatizácie na „rozvojové programy“ iba v prípade, že sa fiškálny deficit v roku 2001 udrží na úrovni 3,9% HDP.	priebežne v roku 2001	Priebežne plnené.	
4. Vláda predloží parlamentu návrh zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách s tým, aby táto legislatíva nadobudla účinnosť od 1.1. 2002. Tento zákon bude obsahovať ustanovenia  o tom, že prípadné výnosy z budúcej privatizácie sa použijú výlučne na zníženie štátneho dlhu a  financovanie reformy dôchodkového zabezpečenia, a o značnom znížení objemu štátnych záruk počas nasledujúcich niekoľkých rokov.	September 2001	V plnení s meškaním. Návrh zákona bol predložený Legislatívnej rade vlády v októbri a očakáva sa, že vláda schváli zákon v novembri.	
5. Z celkového počtu 12 štátnych (mimorozpočtových) fondov vláda zruší:
•	Osem fondov;
•	A dva ďalšie fondy
	
September 2001
December 2001	V plnení s meškaním. Návrh zákona – podľa ktorého by malo byť od 1. Januára 2002 zrušených deväť štátnych fondov a jeden od 1. Januára 2003 – má prejsť v Parlamente v novembri druhým čítaním.	

Politické rozhodnutie	Dátum realizácie	Stav realizácie	
6. Vláda zmení organizačnú štruktúru daňovej správy na základe odporúčaní MMF.	Marec 2002		
7. Vláda zriadi daňový úrad pre veľkých daňovníkov v Bratislave	December 2001	Dosiahol sa značný pokrok; ukončenie sa očakáva v riadnom čase	
8. Vláda rozhodne o inštitucionálnom usporiadaní bankového dohľadu.	Máj 2001	Splnené s oneskorením. Materiál týkajúci sa inštitucionálneho usporiadania bol predložený na rokovanie vlády 31.10. 2001.	
9. Orgán bankového dohľadu zaujme proaktívny prístup k bankovému dohľadu. Konkrétne pôjde o zavedenie novej stratégie a postupov dohľadu v súlade s plánom rozvoja funkcie dohľadu dohodnutého so Svetovou bankou v rámci pôžičky EFSAL.	September 2001	Splnené s omeškaním (19.10. 2001).	
10. Orgán bankového dohľadu pripraví úhrnný plán získavania pracovníkov pri realizácii proaktívneho prístupu a zabezpečí uspokojivé výsledky pri nábore pracovníkov (20-25%) podľa tohto plánu. Uskutoční sa opätovné hodnotenie prinajmenšom štyroch bánk pomocou nových postupov, pričom sa začne s najväčšími bankami, ktoré sa podľa ratingu  CAMEL zatrieďujú medzi rizikové.	Január 2002		
11. Orgán bankového dohľadu schváli novú politiku a plán realizácie nápravných opatrení v súlade so stratégiou dohľadu pripravenou pre vyššie špecifikované štyri banky a v spolupráci s medzinárodnými odborníkmi na bankový dohľad.   	Január 2002		
12. Vláda odpredá najmenej 67% akcií IRB strategickým investorom/investorovi, prípadne bude iniciovať postup alternatívneho riešenia.	December 2001	V plnení;
Ukončenie sa očakáva v riadnom čase	

Politické rozhodnutie	Dátum realizácie	Stav realizácie	
13. Vláda zadefinuje optimálnu sieť inštitucionálnych zdravotníckych zariadení a sieť zariadení primárnej a sekundárnej ambulantnej starostlivosti	Jún 2001	Splnené s meškaním (20.8. 2001).	
14. Vláda zavedie stimulovanie efektívneho poskytovania lekárskej starostlivosti a tvorby cien liekov so zameraním na znižovanie nákladov na zdravotníctvo	Jún 2001	V plnení s meškaním, aj keď práce postupujú	
15. Vláda schváli harmonogram postupného zvyšovania veku odchodu do dôchodku.	Jún 2001	Splnené  s  meškaním (3.10.  2001).	
16. Vláda schváli komplexný súbor opatrení na zvýšenie flexibility trhu práce a zamedzenie nelegálnej práce. 	Jún 2001	Splnené	
17. Vláda schváli komplexný model zavedenia trojpilierového systému dôchodkového zabezpečenia.	Marec 2002		
18. Vláda ponúkne na predaj 49% štátneho podielu v troch spoločnostiach na rozvod elektrickej energie.	December 2001	V plnení	
19. Vláda ponúkne na predaj 49 % štátneho podielu v Slovenskom plynárenskom priemysle 	September 2001	Splnené	
20. Vláda zriadi nezávislý regulačný orgán  sieťových odvetví	December 2001	Splnené (1.8. 2001).	

Poznámka:	Vývoj bankového dozoru v rámci Plánu rozvoja dozoru (SDP)

Bolo uskutočnených niekoľko významných krokov, ktoré možno považovať za „predbežnú podmienku“ účinnej realizácie SDP a príslušných kritérií tzv. „Staff Monitored“ Programu  (SMP). Proces posilnenia bežnej praxe dozoru sa musí teraz urýchliť použijúc SDP ako príručku/návod. Realizácia organizačných zmien, ktorá bola predmetom rokovaní s Národnou bankou Slovenska, bude kritickým bodom  pre ďalší úspešný postup dozoru a pre súlad s danými kritériami  SMP a SDP.

•	 Nový zákon o bankách bol schválený v októbri 2001. Nový zákon značne posilňuje viaceré oblasti vrátane spoločného dozoru (corporate governance), posilnenia právomocí, postavenia NBS ako orgánu bankového dozorcu, vrátane licencií, atď. Umožňuje taktiež NBS vydať interpretačné predpisy na podporu nového zákona. To bude poskytovať viac pokiaľ ide o potrebný legislatívny rámec na rozvoj a uplatňovanie nového predbežného prístupu k dozoru. 

•	V procese zvažovania je nová organizačná štruktúra dozoru.  Čiastočne je zostavená navrhovaná štruktúra, ktorá sa venuje niektorým problematickým bodom a potrebám: vnútorná komunikácia medzi odbormi; racionálny prístup ku každej nedbalosti banky; a vývoj expertízy kľúčových rizík bánk. Ako v mnohých prípadoch zmien bude nová štruktúra pravdepodobne vyžadovať úpravy, keďže bankový dozor sa vyvíja a prispôsobuje sa aktuálnemu trhu a meniacim sa požiadavkám.

Oraganizačná zmena je však kritickým bodom pre úspešné posilnenie funkcie bankového dozoru a pre účinné uplatňovanie SDP.

•	Bol už ustanovený domáci poradca, ktorý ma skúsenosti s medzinárodnými najlepšími postupmi bankového dozoru. To bude významnou podporou pre zmenu tak potrebnú v bankovom dozore. Úspešne bola zriadená spravodajská linka medzi poradcom a námestníkom guvernéra, p. Kohutikovou, a bude kľúčovým prvkom počas realizačného procesu.

•	Počas tejto misie prebehli stretnutia s riaditeľmi odborov pre dozor , kde sa pre každý prvok SDP stanovili projektované dátumy ukončenia. Dva významné kroky, ktoré sa budú v najbližšom období požadovať naviac k organizačným zmenám, sú 1) úlné vypracovanie startegického „ pracovného“ plánu, ktorý zahŕňa SDP ako svoj nevyhnutný základ (28/12/01) a 2) úplné vypracovanie dozornej politiky a postupov založených na riziku (apríl 2002).

MINISTERSTVO HOSPODÁRSTVA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

							 	                          

      Vývoj deficitu zahraničného obchodu SR v 1. polroku 2001

Bratislava  9.  novembra  2001

Vývoj deficitu zahraničného obchodu SR v 1. polroku 2001

 
 A . Makroekonomické súvislosti vývoja deficitu
 
Problém deficitnosti zahraničného obchodu Slovenska má dlhodobý charakter a jeho priebeh dokumentuje etapy vývoja ekonomiky Slovenska, ktoré sú úzko spojené s výškou hospodárskeho rastu, štruktúrou agregátneho dopytu a mierou nezamestnanosti. Vysoký hospodársky rast pôsobí v smere zvyšovania podielu domáceho dopytu na celkovom dopyte. Vysoký podiel domáceho dopytu v dôsledku nižšej konkurencieschopnosti produkčnej sféry ekonomiky Slovenska vyvoláva rast deficitu bežného účtu. 
 
Vývoj v roku 1999 a 2000 potvrdzuje, že  stabilizačné opatrenia vlády realizované v tomto období síce zmiernili vonkajšiu nerovnováhu, no neodstránili jej príčiny. Priemyselná výroba mohla v tomto období zvyšovať svoju produkciu a export i naďalej predovšetkým vďaka zvýšenému dovozu. Oproti obdobiu spred roku 1999 však tento rast prebiehal v podmienkach zvýšenej makroekonomickej stability, ktoré vytvorili konformnejšie podmienky pre uskutočňovanie reštrukturalizácie a modernizácie výrobnej sféry. Prudký nárast vývozu v roku 2000 bol v podmienkach rastúceho zahraničného dopytu realizovaný v prostredí vyššej stability podnikateľského prostredia.
 
Rast hrubého domáceho produktu vo výške 2,9 % (v stálych cenách) v 1. polroku 2001 je predovšetkým výsledkom pozitívneho vývoja v slovenskom priemysle. Tržby v priemysle medziročne vzrástli o 8,7 % (v stálych cenách o 6,1 %). Rast priemyselnej výroby bol podložený rastom produktivity práce. V priemysle vzrástla o 7,9 % a v priemyselnej výrobe až o 10,9 %, najviac vo výrobe motorových vozidiel, výrobe chemických výrobkov, v sklárskom priemysle, hutníckom a polygrafickom priemysle. V priemysle i v priemyselnej výrobe bol dosiahnutý predstih rastu produktivity práce pred dynamikou miezd, čo sa priaznivo prejavilo na vývoji jednotkových mzdových nákladov. Stavebná produkcia vzrástla medziročne o 6,4 %. Rast je výsledkom zvýšeného podielu finančných prostriedkov na bytovú výstavbu zo štátneho rozpočtu, úverov zo stavebných sporiteľní a hypotekárnych bánk a z mimorozpočtových zdrojov, ktoré sa účelovo viažu na výstavbu diaľnic a cestných komunikácií.
 
     	Schodok zahraničného obchodu za 1. polrok 2001 vo výške 42,1 mld. Sk (8,8 % HDP) je dôsledkom nárastu dovozu a spomalenia vývozu. V štruktúre dovozu je pritom zrejmá i jeho súvislosť s prílevom priamych zahraničných investícií a následne s domácim investičným dopytom. Tieto faktory by mali v strednodobom horizonte ovplyvniť produkčnú a exportnú schopnosť slovenskej ekonomiky. Perspektíva znižovania deficitu obchodnej bilancie v ďalšom období bude spočívať hlavne na príleve priamych zahraničných investícií, ako základne pre štrukturálne zmeny a pre zvyšovanie exportnej finality a dynamiky exportu. Nižšia dynamika vývozu je predovšetkým dôsledkom ochladenia konjunktúry vonkajšieho ekonomického prostredia (vrátane dopadov na ceny vývozu) a reštrukturalizácie výrobných odvetví, kľúčových z hľadiska exportného výkonu slovenskej ekonomiky.
 
V podmienkach vyššieho ekonomického rastu sa nároky domáceho dopytu prenášajú vo zvýšenej miere na  dovoz polotovarov a tovarov konečnej spotreby. Nízka efektívnosť ponukovej stránky ekonomiky Slovenska sa dotýka i slovenských exportuschopných kapacít. Tieto v dôsledku nižšej flexibility a kvality subdodávateľských väzieb, najmä nedostatočného technologického zázemia produkčnej sféry, sú schopné nárast svojich exportných aktivít realizovať predovšetkým prostredníctvom zvýšených objemov dovážaných tovarov. Charakter ponukovej stránky ekonomiky Slovenska je pre vývoj obchodnej bilancie určujúcim. Vývoj v oblasti priamych vývozov (analýza v Prílohe č.1), ktoré predstavujú tradičné vývozné kapacity, má klesajúcu dynamiku, čo odzrkadľuje pretrvávajúce štrukturálne problémy. Nepriame vývozy  (tovar, ktorý sa najprv dovezie, doma zušľachtí a vyvezie späť do zahraničia), predstavujú najdynamickejšiu zložku obchodnej bilancie Slovenska,  sú hlavným zdrojom aktívnej zložky obchodnej bilancie a sú v prevažnej miere spojené s pôsobením priamych zahraničných investícií. 
 
Podobnosť vývoja na bežnom účte platobnej bilancie z roku 1996 je iba kvantitatívna, zásadný rozdiel  je v štruktúre zdrojov slúžiacich na financovanie deficitu bežného účtu. Zatiaľ čo v roku 1996 hlavným zdrojom boli dlhodobé finančné úvery (priame investície pokrývali len 18 % deficitu bežného účtu), v roku 2001 by mal byť rastúci schodok bežného účtu pokrytý prebytkom na kapitálovom a finančnom účte v dôsledku plánovaných privatizácií a záujmu zahraničných investorov o akvizície v SR.  Pri splnení očakávania, že priame zahraničné investície pokryjú deficit bežného účtu do výšky 70 %, je možné predpokladať, že deficit bežného účtu nebude mať negatívny vplyv na ostatné makroekonomické ukazovatele a na úroveň nominálneho výmenného kurzu. Vzhľadom na skutočnosť, že charakter ponukovej stránky sa mení len veľmi pomaly, dá sa očakávať, že vysoký deficit obchodnej bilancie bude pretrvávať niekoľko rokov. Zásadný rozdiel v porovnaní vývoja zahraničného obchodu v roku 1996 a 2001 spočíva v odlišnom režime výmenného kurzu slovenskej koruny (Príloha č. 2).	
 
Dopytová stránka ekonomiky  môže byť jedným zo zrýchľujúcich faktorov vyššej dovoznej dynamiky. Obnovený realizovaný dopyt domácností (spotreba) v období nástupu zahraničných obchodných reťazcov mohol spoluvytvárať tlak na zvyšovanie dovozov, predovšetkým agroproduktov a príčinou dynamizácie rastu dovozu týchto tovarov je pravdepodobne zmena štruktúry maloobchodných subjektov. Trend monopolizácie a rozvoja obchodných jednotiek vplýva na zvýšenie dovozu zahraničných výrobkov, často na úkor domácej produkcie. Veľké obchodné, zväčša nadnárodné spoločnosti, pôsobiace  oblasti maloobchodu, sa správajú ako podnikatelia, ktorí chcú realizovať svoj podnikateľský zámer. Majú záujem spolupracovať aj s domácimi výrobcami na báze pravidiel trhového mechanizmu. MH SR spracovalo projekt informovanosti spotrebiteľov, prostredníctvom marketingovej podpory domácich výrobkov a služieb, ktorý má za cieľ dosiahnuť zmenu nákupného správania s pozitívnym dopadom na dovoz spotrebného tovaru. 
 
Jedným z indikátorov vývoja domáceho dopytu môže byť aj pohľad na menové agregáty a ich štruktúru. Priemerná medziročná dynamika peňažnej zásoby M2 dosiahla v prvom polroku 2001 12,8 % a v porovnaní s prvým polrokom 2000 bola vyššia približne o 1 percentuálny bod. V porovnaní s priemerom za celý rok 2000 však poklesla o 0,6 percentuálneho bodu a vývoj tohto peňažného agregátu  je v súlade  s predpokladmi menového programu na rok 2001 a jeho konkretizácie, ako aj s predpokladmi SMP (Staff Monitor Program). Celkovo možno konštatovať, že doterajší vývoj reálnej ekonomiky (spomaľovanie dynamiky tržieb v maloobchode, pokles vo veľkoobchode), cien (nevýrazný vplyv dopytových tlakov na ceny) a menových agregátov (relatívne priaznivá dynamika M2, spomaľujúci sa rast vkladov obyvateľstva) jednoznačne nenaznačuje akceleráciu spotrebiteľského dopytu s následným nepriaznivým dopadom na rast dovozov. 
 
Možnosti rozpočtovej politiky pri ovplyvňovaní zahraničnoobchodnej bilancie vyplývajú predovšetkým zo skutočnosti, že rozpočtový deficit priamo úmerne zvyšuje deficit obchodnej bilancie, čo potvrdili analýzy z predchádzajúcich rokov. Podľa údajov NBS  konečná spotreba  štátnej správy v 1. polroku 2001 zaznamenala nárast 9,6 % v bežných cenách (v 1. polroku 2000 1,1 % ) a konečná spotreba verejnej správy 3,9 % v stálych cenách (v 1. polroku 2000 poklesla o 6,0 % v  s. c.). Je na mieste zdôrazniť potrebu opatrnejšej fiskálnej politiky, resp. vyššie plnenie príjmovej časti rozpočtu využiť na znižovanie fiskálneho deficitu alebo financovanie exportných aktivít. V týchto súvislostiach je potrebné spomenúť aj príjmy z privatizácie, s ktorými súvisí nielen financovanie deficitu bežného účtu, ale aj riziká z prípadného nesprávneho použitia týchto prostriedkov na účely, ktoré môžu nežiaducim spôsobom akcelerovať spotrebiteľský dopyt s následným dopadom na rast dovozu. V súlade so záväzkami vyplývajúcimi zo SMP, prostriedky z privatizácie by mali byť využité na splácanie štátneho dlhu a štátnych záruk.
 
Kurzové vplyvy sú jedným z významných faktorov, ktorý trvale negatívne ovplyvňuje zahranično-obchodnú bilanciu i tvorbu devízových rezerv (od roku 2000 sa devízové rezervy NBS pohybujú na úrovni blízkej 4 mld. USD, čo je dostatočná rezerva na požadované pokrytie dovozu tovaru a služieb). Možno ich vyjadriť exaktne, na základe vykonaných analýz, ktorých závery sú za 1. polrok 2001 nasledujúce:
Rozhodujúci objem slovenského zahraničného obchodu sa realizuje v desiatich najvýznamnejších zahraničných menách – nemeckej marke, EUR, americkom dolári, českej korune, rakúskom šilingu, talianskej líre, britskej libre, francúzskom franku, holandskom guldene a švajčiarskom franku. V týchto menách sa v 1. polroku 2001 zrealizovalo 93,3 % inkás za slovenské vývozy a 94 % devízových platieb za slovenské dovozy. V slovenskej korune sa v 1. polroku 2001  inkasovalo 5,5 % inkás za vývozy a uhrádzalo 4,6 % platieb za dovozy.
V priebehu prvého polroka 2001 kurz slovenskej koruny voči všetkým rozhodujúcim desiatim menám obchodu zoslabil (v porovnaní s 1. polrokom 2000), z toho voči: USD o 10,18 %, CZK o 7,52 % , CHF o 6,75 %, ATS o 3,07 %, NLG a ITL o 3,05 %, DEM a EUR o 3,04 %, FRF o 3,03 %, GBP o 1,11 %. Takýto vývoj slovenskej koruny negatívne pôsobil na vývoj salda obchodnej bilancie 1. polroka 2001, kedy sa obchodný deficit v dôsledku vývoja devízových kurzov zhoršil o 4, 8 mld. Sk.
 
	V prognóze pre obdobie rokov 2001 a 2002 možno počítať s pokračovaním prevyšovania exportnej výkonnosti dovoznou náročnosťou. V nadväznosti na očakávaný vývoj národného hospodárstva hodnota tohto prevýšenia bude síce nad  úrovňou dosahovanou v roku 2000, ale bude menšia než v roku 1999. V nadväznosti na túto  skutočnosť možno očakávať, že zahraničný obchod sa v roku 2001, pri výhľade na rok 2002, bude vyvíjať v intenciách, ktoré vyjadruje nasledujúca tabuľka :
 
 	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz v mld. Sk	255,1	270,6	324,0	377,8	423,7	548,4	638,9 až 654,8	725,1 až 770,0	
Dovoz v mld. Sk	260,8	340,9	394,0	460,7	468,9	590,7	722,4 až 746,6	816,4 až 869,1	
Saldo v mld. Sk	-5,7	-70,3	-70,0	-82,9	-45,2	-42,3	-83,5 až -91,9	-89,0 až 99,1	
Saldo/HDP v %	-1,0	-11,6	-10,2	-11,0	-5,5	-4,8	-8,6 až –9,4	-8,5 až -9,2	
Poznámka: Výpočet Prognostického ústavu SAV na základe ukazovateľov zostavených v ESA 95 stále ceny priemer roka 1995=100. 1995-2000 skutočnosť, 2001 aktualizovaná prognóza, 2002 výhľad. Prameň: skutočnosť - ŠÚ SR . 

Možno kalkulovať s tým, že saldo obchodnej bilancie dosiahne v roku 2001 deficit približne vo výške 90 mld. Sk. Krátkodobý účinok stabilizačných opatrení vlády sa premietne do prudkého nárastu pasívneho salda, ktorého podiel na HDP v roku 2001 sa bude pohybovať v rozmedzí -8,6 až -9,4 percenta a v roku 2002 v rozmedzí -8,5 až -9,2 percenta. Bude to znamenať, že silnejúca vonkajšia nerovnováha bude prebiehať v relatívne stabilnejšom vnútornom makroekonomickom prostredí ako tomu bolo v predchádzajúcom období. V nadväznosti na uvedený vývoj zahraničného obchodu pri predpoklade zachovania tendencií v oblasti bilancie služieb zaznamenaných v roku 2000 možno počítať s tým, že vývoj na úrovni bežného účtu platobnej bilancie sa bude vyvíjať v nasledovných medziach: 
 
 	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Bežný účet v mld. Sk	12,7 	-64,4 	-65,7 	-74,8 	-44,3	-32,9	-73,5 až -76,9	-78,0 až-86,1	
Bežný účet/HDP v %	2,3	-10,6	-9,6	-10,0	-5,4	-3,7	-7,6 až -7,9	-7,4 až -8,0	
Poznámka: Výpočet Prognostického ústavu SAV  na základe ukazovateľov zostavených v ESA 95 stále ceny priemer roka 1995=100. 1995-2000 skutočnosť, 2001 aktualizovaná prognóza, 2002 výhľad. Prameň: skutočnosť - NBS
 
Aktualizovanú prognózu NBS deficitu bežného účtu platobnej bilancie  vo výške 8 % HDP v roku 2001 možno označiť ako relatívne stabilnú makroekonomickú pozíciu, ktorá nebude vyžadovať zásahy do menového programu, postaveného na rok 2001.

 
B.     Štrukturálne a regionálne súvislosti vývoja deficitu
 
Výsledky analýz, uvedených v prílohách naznačujú, že dynamika slovenského vývozu, dovozu a jej dopady na saldo obchodu je zásadne limitovaná vývojom v najväčších komoditných skupinách, t.j. motorové vozidlá, stroje, elektrické stroje, železo a oceľ, nerastné palivá. Pasívne saldo obchodu v týchto komoditných skupinách sa v sumáre za 1. polrok 2001 medziročne prehĺbilo o 20 176 mil. Sk, najviac v kapitole colného sadzobníka (CS) HS 84 stroje. Dynamika vývozu bola podstatne nižšia ako nárasty dovozu, naviac v HS 72 železo a oceľ vývoz medziročne poklesol i v absolútnom vyjadrení.
 
Saldo obchodu v  skupine produktov tradičných odvetví je dlhodobo aktívne a v hodnotenom období sa medziročne zlepšilo o 1 465 mil. Sk. Rozhodujúcou mierou k takémuto pozitívnemu vývoju prispel najmä obchod s komoditami ľahkého priemyslu. Nedobrý je však predstih tempa rastu dovozu pred vývozom najmä v sortimente obuvi a odevov (z tkanín a pletenín) v dôsledku zvýšených  rastov dovozu najmä z ázijských krajín (Čína, India, Tchaj-wan, Malajzia, Vietnam), Turecka, Grécka a pod.
 
Saldo obchodu s liekmi a  agropotravinárskymi produktami  je dlhodobo pasívne, naviac v 1. polroku 2001 sa ešte viac prehĺbilo. U liekov je to odraz disproporcií v štruktúre spotreby a sortimentu produkcie domácej výroby, kým prehĺbenie pasívneho salda obchodu s agropotravinárskymi produktmi je do značnej miery dôsledkom dovozu obilia (1. polrok 2000 0,6 mld. Sk, 1. polrok 2001 3,1 mld. Sk). 
 
V slovenskom zahraničnom obchode rozhodujúcu časť vývozu (až 70 %) zabezpečujú  odvetvia s nižšou mierou pridanej hodnoty (pod 30 %). Takáto štruktúra sa ani privatizáciou ani prílivom priamych zahraničných investícií doposiaľ zásadne nezmenila. Štrukturálne zmeny, ktoré sa uskutočnili sú zatiaľ len čiastkového charakteru a priemyselná produkcia je stále vysoko dovozne náročná. 
 
Slovenská ekonomika je mimoriadne citlivá na zmeny vonkajšieho prostredia (vývoj svetovej ekonomiky, svetové ceny surovín, kurzový vývoj, a pod.). Vývoj týchto externých faktorov zásadným spôsobom ovplyvňuje i výšku obchodného deficitu. Z externých faktorov vplývali na slovenský zahraničný obchod najmä vývoj svetovej ekonomiky a hospodárstva v krajinách rozhodujúceho teritoriálneho záujmu slovenského obchodu, vývoj svetových cien surovín, proporcie vývoja vývozných a dovozných cien, pozícia EUR voči USD a pod.  Ekonomický rast v Eurozóne sa pre rok 2001 odhaduje na 1,5 – 2,0 % (rok 2000 3,4 percenta). Hospodársky rast v Nemecku sa v II. štvrťroku 2001 oproti predošlému obdobiu úplne zastavil. Stagnácia bude pokračovať i v III. štvrťroku. Rast ekonomiky by mal dosiahnuť v roku 2001 1,0 %. Spomalenie ekonomického rastu má tvrdé dopady najmä na výrobnú sféru. Tá prežíva kritické obdobie, sú tu obavy z možnej nadvýroby v hutníctve a automobilovom priemysle Európskej únie. 
Z hľadiska vývoja svetových cien surovín a materiálov je určujúcou tendenciou v roku 2001 stabilizácia. Na dovoze surovín do SR rozhodujúcim spôsobom participuje ropa a plyn z Ruskej federácie.  Zo zvýšenia dovozných cien ropy a plynu rezultuje medziročný prírastok dovozu v 1. polroku 2001 vo výške 6 621 mil. Sk. 
 
Sumárny  komoditný pohľad na medziročné prehĺbenie obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu za 1. polrok 2001 o 31,3 mld. Sk je nasledujúci:
- zníženie aktívneho salda obchodu s motorovými vozidlami, železom a oceľou v sumáre o 4,2 mld. Sk;
- prehĺbenie pasívneho salda obchodu strojov, elektrických strojov a nerastných palív v sumáre o 15,9 ml. Sk;
-   prehĺbenie pasívneho salda obchodu s agropotravinami o 4,2 mld. Sk; 
- prehĺbenie pasívneho salda s farmaceutickými výrobkami o 1,4 mld. Sk; prehĺbenie pasívneho salda komodít s prevažujúcim určením pre výrobnú a osobnú spotrebu o 7,0 mld. Sk.
 
Dynamika výroby vyvolala i zvýšené nároky na jej surovinové a materiálové zabezpečenie z dovozu. Dovozná náročnosť napr. vo Volkswagen Bratislava dosahuje 83 %, v Slovnaft a.s. 78 %, vo Whirlpool 66 %. V textilnom a odevnom priemysle 58 % surovín a materiálov pre výrobný proces pochádza z dovozu. Z výsledkov hodnotenia dovoznej štruktúry na báze užitia dovozov vyplýva, že dovozy pre výrobnú spotrebu slovenskej ekonomiky v 1. polroku 2001 medziročne vzrástli o 28,4 %.
 
Ekonomické výsledky slovenského priemyslu jednoznačne naznačujú stabilizáciu pozícií predovšetkým rozhodujúcich výrobcov odvetví. V snahe zabezpečiť konkurenčnú schopnosť svojej produkcie sa inovácie uskutočňujú takmer výlučne na báze špičkových dovozov. Dovozy investičného charakteru vzrástli v 1. polroku 2001 medziročne o 33,7 percenta, čo je prirodzeným vyjadrením potrieb modernizácie odvetví. Tá sa odrazí v nasledujúcom raste konkurenčnej schopnosti výrob a raste HDP.
 
Príležitosti pre zvýšenie dynamiky slovenského exportu sa otvárajú vo väzbe na vysoký objem dovozov investičného charakteru z obdobia IV. štvrťroka 2000 a najmä 1. polroka 2001. Tie by sa mali ešte do konca roka prejaviť vyššou dynamikou vývozu konkurencieschopnej produkcie či už formou priamych alebo nepriamych vývozov. Pozitívne by sa mala na strane vývozu prejaviť i zvýšená miera investovania najmä v podnikoch, v ktorých získal významný podiel zahraničný kapitál.

Pozitívnym signálom pre vývoj dovozu do konca roka 2001 a pre prvú polovicu roka 2002 sú správy o tohtoročnej úrode obilovín. Dovoz obilia v 1. polroku 2001 zásadným spôsobom ovplyvnil prehĺbenie deficitu agropotravinárskeho sektora, aktuálna situácia je taká, že do konca roka 2001 sa očakáva skôr vývoz obilnín. To bude mať priaznivý dopad na zmiernenie vysokého pasívneho salda obchodu s agropotravinami, ale aj na celkový obchodný deficit
            
V oblasti služieb sa za 1. polrok dosiahol prebytok 7,8 mld. Sk, z  toho cestovný ruch  zaznamenal prebytok  2,7 mld., doprava 11,8 mld., kým  ostatné služby boli deficitné vo výške 6,7 mld. Sk. Výsledky cestovného ruchu, v porovnaní s inými krajinami  stredoeurópskeho regiónu, sú hlboko pod svojimi možnosťami. Z pohľadu bilancie bežného účtu je dôležitý aktívny zahraničný cestovný ruch, ktorý je potrebné ďalej rozvíjať štátnou  propagáciou,  marketingom a novými podnetmi  v podnikateľskom prostredí. Presadenie  aktívnej stratégie rozvoja cestovného ruchu je viazané aj na legislatívne úpravy pri definovaní vzájomných vzťahov štátnej správy a samosprávy, čo súvisí s potrebou vytvorenia silnej vrstvy kvalifikovaných podnikateľov a regionálnych manažérov, ktorí by sa starali  o rozvoj cestovného ruchu v obciach, mestách a  regiónoch a výrazne by zlepšili kvalitu poskytovaných služieb.   
      	 
V dopravných službách železničná doprava dosiahla schodok 1,2 mld. Sk, avšak ostatná doprava bola prebytková, najmä z dôvodu výnosov prepravy ropy a  plynu (17,4 mld. Sk). V podkapitole  ostatné služby celkový schodok spôsobili najmä stavebné služby, právne, účtovné, poradenské a služby v ostatných činnostiach. Iba služba spojov dosiahla prebytok vo výške 0,6 mld. Sk. 

 
C.    Proexportné a ochranné súvislosti vývoja deficitu
 
Slovenská ekonomika pri svojej vysokej funkčnej otvorenosti (za 1. polrok 2001 vývoz tovaru a služieb predstavoval 77,4 % hodnoty HDP a  dovoz tovaru a služieb 84,9 % hodnoty HDP) je systémovo odkázaná na maximálne liberalizované  zahranično-obchodné vzťahy, pri ktorých môže realizovať svoje exportné aktivity, rozhodujúce pre trvalý ekonomický rast. Napriek súčasnému  príliš vysokému obchodnému deficitu možno konštatovať, že tento nie je spôsobený menej liberálnym prístupom v rozhodujúcich krajinách nášho exportného prostredia. Svedčí o tom skutočnosť, že v súčasnosti  smeruje 92,5 % slovenského exportu do krajín, s ktorými má SR uzatvorené preferenčné dohody (Colná únia s ČR, dohody s EÚ, CEFTA, EFTA a ďalšie bilaterálne dohody o voľnom obchode). V neposlednom rade sa k liberalizačným prístupom zaviazala Slovenská republika členstvom vo WTO, prijatím  záverov  Uruguajského kola GATT v roku 1994 a implementovaním príslušných dohôd WTO, ďalej vstupom medzi vyspelé ekonomiky OECD, ale hlavne svojim nezvratným záujmom stať sa členom EÚ.
 
	Proexportné aktivity zo strany vlády SR sa sústreďujú do vytvárania nediskriminačného a transparentného podnikateľského prostredia so zameraním na významné exportné projekty a vhodné kooperačné prostredie pre malých a stredných podnikateľov, čo môže nielen zvýšiť exportnú výkonnosť, ale aj zvýšiť zamestnanosť (investičné stimuly, priemyselné parky). Je to spojené so záujmom o priame zahraničné investície, ktoré sú v súčasnosti hlavnou hnacou silou exportnej dynamiky, čo potvrdzujú výsledky priložených analýz. Dôležité sú aj podporné exportné aktivity, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom vládnych i nevládnych inštitúcií za pomoci finančných zdrojov rozpočtových, podnikateľských a prostriedkov PHARE. Tu treba poukázať na značné rezervy vo využívaní disponibilných zdrojov, dobudovaní podporných inštitúcii a zahraničných zastúpení a delegatúr. Vyžaduje to aj vyššiu funkčnosť Eximbanky SR, finančnej inštitúcie, ktorá má zabezpečiť finančné prostriedky pre promptné úverovanie a poisťovanie exportných projektov, najmä v prípadoch, keď je potrebné poskytnúť stredno- alebo dlhodobý úver. V takýchto prípadoch, v súlade s hospodárskou politikou, je štátna záruka potrebná. V prípade malých a stredných podnikateľov s potrebami krátkodobých  exportných úverov by bolo možné na tento účel v rozpočte Eximbanky vytvárať rezervy aj za cenu nižšieho plánovaného hospodárskeho výsledku.  
 
Súčasná legislatíva Slovenskej republiky v oblasti zahraničného obchodu ešte neumožňuje v plnom rozsahu využívať obchodno-politické nástroje vyplývajúce z celého komplexu multilaterálnych a bilaterálnych zmlúv o medzinárodnom obchode. Návrh zákona o niektorých opatreniach v zahraničnom obchode a o zmene a doplnení niektorých zákonov pokrýva, v súlade s medzinárodnými záväzkami, nástroje zahranično-obchodnej politiky – ochrana pred nadmernými dovozmi, ochrana pred dovozom niektorých poľnohospodárskych výrobkov a potravín, ochrana pred nedovolenými prekážkami obchodu, ochrana niektorých ďalších záujmov štátu, licenčné konanie, štátna podpora exportu, offsetové programy. Dôležitou úlohou v oblasti legislatívy je prijatie  právnej  normy o elektronickom podpise, na ktorú nadviaže zákon o elektronickom obchode. Predmetom zákona o e-obchode bude úprava podmienok elektronického obchodovania, založeného na elektronickom spracovávaní a prenose dát, vrátane textu, zvuku a obrazu. Bude sa vzťahovať sa na všetky druhy informácií vo forme dátových správ, ktoré sa používajú, resp. sa budú používať, v kontexte so všetkými druhmi obchodných činností. Mimoriadnu pozornosť vyžaduje právna úprava pohybu tovarov a technológií dvojakého použitia, ktoré podliehajú medzinárodným kontrolným režimom. Návrh zákona v tejto oblasti zabezpečuje, že žiaden štát nemá právo používať svoje územie spôsobom, ktorým by vznikla ujma na území iného štátu alebo na majetku osôb, ktoré sa na území nachádzajú. Slovenská republika môže obmedziť alebo zakázať nakladanie s určitými druhmi tovarov alebo nakladanie viazať na splnenie určitých podmienok. Obmedzenia možno vykonať len v záujme plnenia medzinárodných záväzkov alebo ak to vyžadujú obchodno-politické, ekologické, zdravotné, bezpečnostné záujmy Slovenskej republiky. 
 
	Aktivity v oblasti  ochrany výrobných odvetví a spotrebiteľa  sa pri vysokej liberalizácii obchodu s priemyselnými výrobkami prakticky sústredili na oblasť agropotravinárskych výrobkov. V tomto smere je situácia dosť komplikovaná, pretože pri ochrane pred nežiaducim dovozom je potrebné rešpektovať nielen príslušné dohody WTO, ale aj uzatvorené preferenčné dohody (Colná únia s ČR, EÚ, CEFTA), ktorých výklad rôznymi krajinami je často rozporný. Na uplatňovanie ochranných opatrení prostredníctvom orgánov štátnej správy reagujú rozporne aj domáce podnikateľské subjekty, často by stačilo situáciu vyriešiť alebo zmierniť kompromisom medzi výrobcom a spotrebiteľom (vo výrobnej spotrebe) na úrovni príslušných sektorových zväzov, asociácií a združení. Efektívna implementácia príslušných dohôd WTO má taktiež svoje rezervy. Je potrebné urýchlene doplniť príslušné legislatívne normy. Čiastkovú úlohu pri zamedzovaní nežiaducich dovozov môžu zohrať prísnejšie technicko-administratívne opatrenia, tieto však  zvyčajne prehlbujú nežiaduce korupčné prostredie. Výsledky predkladaných analýz naviac poukazujú, že zo strednodobého hľadiska nie je možné administratívnymi opatreniami a opatreniami, ktoré vyvolávajú pokles domáceho dopytu, zásadnejším spôsobom ovplyvniť vývoj deficitu obchodnej bilancie, ak nie sú sprevádzané zásadnými štrukturálnymi zmenami.
 
Záverom tejto časti, vzhľadom na nepriaznivý vývoj platobnej bilancie, je potrebná zmienka o dovoznej prirážke, ktorú v predchádzajúcom období používala slovenská ekonomika ako nástroj zmierňovania vonkajšej nerovnováhy. Viacnásobné analýzy ukázali, že v konečnom dôsledku rast deficitu zásadne neovplyvňovala. Sú o tom exaktné informácie, ktoré hovoria, že tesne pred jej zavedením dovoz výrazne vzrástol,  v nasledujúcich troch mesiacoch dovoz mierne poklesol a ďalej už dynamika dovozu pokračovala vo svojom predchádzajúcom tempe. Naviac utlmila exportné aktivity, pretože exportéri premietali zvýšené dovozné náklady do cien exportnej produkcie. 

 
Závery a odporúčania  
 
Výsledky analýz vývoja deficitu zahraničného obchodu v 1. polroku 2001, tak ako sú v materiáli prezentované, potvrdzujú skutočnosti, ktoré pomôžu  definovať opatrenia na zlepšenie vývoja obchodnej bilancie: 
 
-     z  hľadiska   štruktúry   dovozu   dominovali    tovary   investičného    charakteru,   
      medziprodukty  určené  pre  výrobnú  spotrebu, ako  aj   zvýšené  hodnotové  objemy   pri  
      dovoze  základných  surovín. Tovary  investičného  charakteru  by  mali  v  strednodobom  
       horizonte ovplyvniť produkčnú a exportnú schopnosť slovenskej ekonomiky.
-	 rastúci schodok bežného účtu bude pokrytý prebytkom na kapitálovom a finančnom účte v dôsledku plánovaných privatizácií a záujmu zahraničných investorov o akvizície v SR. Je predpoklad, že priame zahraničné investície pokryjú deficit bežného účtu do výšky 70%, nebude mať preto  negatívny vplyv na ostatné makroekonomické ukazovatele a na úroveň nominálneho výmenného kurzu 
-	hnacou silou exportnej dynamiky sú priame zahraničné investície a na tomto predpoklade musí slovenská ekonomika stavať aj v nasledujúcom strednodobom horizonte
-	z dlhodobého hľadiska musí exportná produkcia zvýšiť podiel domácej hodnoty pridanej spracovaním, predovšetkým lepším využívaním komparatívnych výhod najmä v oblasti využívania surovín pracovného potenciálu a rozširovania kooperačných vzťahov so zahraničným kapitálom
 
Je zrejmé, že problém riešenia deficitu obchodnej bilancie je viacrozmerný, ktorého kvantifikácia je limitovaná a riešenie je dlhodobé a musí byť komplexné.  Vývoj deficitu obchodnej bilancie a následne bežného účtu nad úroveň 10 %- ného podielu HDP môže  ohrozovať stabilitu celej ekonomiky SR, jej rating, výšku úrokových sadzieb, verejné financie, devízové rezervy NBS, komerčných bánk i  produkčnej sféry, spôsobovať nedostatok zdrojov a v súhrne  znížiť  dôveryhodnosť v  medzinárodnom porovnaní.
 
           Preto riešenie otázok eliminácie negatívneho vývoja deficitu obchodnej bilancie sa týka všetkých účastníkov procesu zahraničného obchodu:  štátnej správy a jej inštitúcií, bankových a finančných inštitúcií, asociácií, priemyselných zväzov a združení, obchodných, priemyselných a potravinárskych komôr a v neposlednom rade samotných podnikateľov – vývozcov a dovozcov. V tomto zmysle je koncipovaná súhrnná informácia a jej odporúčania, ktoré v časti A  smerujú najmä do finančnej a bankovej sféry, v časti B do podnikateľského a regionálneho prostredia a v časti C do inštitucionálnej, organizačnej a normatívnej sféry.

 
A.     Oblasť finančnej, menovej a cenovej politiky

A.1.	Zabezpečiť kontinuitu privatizačného procesu, ako jedného z významných atribútov financovania deficitu bežného účtu platobnej bilancie.
A.2. 	Pravidelne hodnotiť vývoj vývozno-dovozných cenových relácií zahraničného obchodu SR z pohľadu rozhodujúcich výrobkových skupín a teritórií, vypracovať systém permanentného hodnotenia  cenových diferencií slovenskej vývoznej produkcie a rozhodujúcej konkurencie, zabezpečiť dostupnosť informácií podnikateľskej sfére
A.3.   V priebežných analýzach sledovať dovoz z pohľadu jeho užitia (výrobná spotreba, investičná spotreba, konečná spotreba)
A.4. 	Realizovať prísnejšiu fiskálnu politiku, zamedziť ďalšiemu rastu konečnej spotreby štátnej správy, dodržať využitie privatizačných príjmov vlády  na deklarované účely v súlade so záväzkami vyplývajúcimi zo Staff Monitored Program.
A.5. 	Zabezpečiť v príslušných rozpočtových kapitolách krytie stredno- a dlhodobých        exportných úverov Eximbanky  SR  štátnymi zárukami v súlade s jej  obchodnou stratégiou. K tomu účelu predloží Eximbanka SR každoročne do vlády SR svoju obchodnú stratégiu v termíne do 30. júna. V rozpočte Eximbanky vytvárať rezervu na úkor nižšieho plánovaného hospodárskeho výsledku a použiť ju na financovanie exportných projektov  malého a stredného podnikania. 
A.6.     Prehodnotiť súčasný systém odpisovej politiky v komparácií so systémom odpisovania v krajinách EÚ, s cieľom podstatného skrátenia lehôt odpisovania, zvlášť v tretej odpisovej skupine a tým motivovať zavádzanie progresívnych technológií vo zvýšenej miere.

 
B. Oblasť štrukturálnej a regionálnej politiky

B.1.  Aktívnou priemyselnou politikou, prostredníctvom prílevu priamych zahraničných investícií ako hlavného nástroja, vytvárať základňu pre štrukturálne zmeny ekonomiky, vedúce k zvyšovaniu finality a dynamiky exportu  a tým k znižovaniu deficitu obchodnej bilancie. 
B.2.	Na úrovni samospráv a združení formovať hospodársku aktivitu vyšších územných celkov a regiónov za účelom podpory spotreby domácich produktov a podpory výroby exportne produkcie, situáciu pravidelne monitorovať, vyhodnocovať a  prognózovať. Stanoviť regionálne priority a plošne ich podporovať rozpočtovými prostriedkami.
B.3.  	Prioritne využívať tuzemské stavebné kapacity pri realizácii štátnych zákaziek, najmä na veľké stavby dopravnej infraštruktúry a pri budovaní priemyselných parkov pri cenovo porovnateľných ponukách	
B.4.  	V oblasti cestovného ruchu realizovať úlohy vyplývajúce z Národného programu rozvoja cestovného ruchu 

C.	Oblasť inštitucionálna, organizačná a normatívna

C.1.	Prijať legislatívne normy,  upravujúce nástroje obchodnej politiky: zákon o niektorých opatreniach v zahraničnom obchode, zákon o kontrole dovozu, vývozu a sprostredkovateľských činností týkajúcich sa tovaru a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom, zákon o elektronickom obchode.
C.2.     V súlade s pravidlami WTO aktívnejšie využívať systém netarifných opatrení
C.3. 	Posilniť ekonomické zameranie stálej misie SR pri EK v Bruseli, zastupiteľský úrad SR v Paríži (nadväzne na členstvo v OECD), zastúpenie SR vo výboroch OECD a v stálej misii SR pri úradovni OSN v Ženeve.
C.4.	Vykonať audit existujúcej siete ZÚ SR a na jeho základe prerozdeliť počty diplomatov v prospech komerčnej zložky diplomacie.
C.5. 	Priebežne sprístupňovať podnikateľskej sfére výsledky hodnotiacich správ o vývoji ekonomiky, legislatívy, hospodárskych a obchodno-politických podmienkach obchodu na zahraničných trhoch spracovávané OBEO ZÚ SR v teritóriách ich pôsobenia, s akcentom na vyhľadávanie potenciálnych investorov k vytváraniu spoločných podnikov a tiež pre účasť na podnikaní v oblasti cestovného ruchu.