Správa o súčasnom stave sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska a pripravovaných opatreniach na odstraňovanie sociálno-ekonomických rozdielov v jednotlivých regiónoch do konca volebného obdobia

obsah

Úvod
1.	Súčasný stav sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska
1.1	Regionálne rozdiely v HDP na obyvateľa
1.2	Regionálne rozdiely v miere ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti
1.3	Regionálne rozdiely v miere evidovanej nezamestnanosti
1.4	Aktivácia nezamestnaných v regiónoch SR
1.5	Obyvatelia v hmotnej núdzi v regiónoch SR
1.6	Regionálne rozdiely v priemernej nominálnej mesačnej mzde
2	Opatrenia na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi
2.1	Rozvoj infraštruktúry
2.1.1	Kohézny fond
2.1.2	Operačný program Základná infraštruktúra
2.1.3	Jednotný programový dokument Cieľ 2
2.2	Sociálno-ekonomické programy
2.3	Podpora mobility pracovnej sily
2.4	Fiškálna decentralizácia
3	Informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o  kohéznej politike

Úvod
V tejto správe popisujeme regionálne nerovnosti a ich stav na Slovensku. Ďalej sa venujeme vyhodnoteniu opatrení na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi a obsahom poslednej časti je informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o kohéznej politike.
V úvodnej kapitole popisujeme vývoj základných ukazovateľov trhu práce, a to miery ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti. Vychádzame z údajov výberového zisťovania pracovných síl spracovaného Štatistickým úradom SR, údajov Informačného systému o cene práce spracovávaného Treximou. 
Štatistické údaje poukazujú na pozitívny vývoj v jednotlivých regiónoch Slovenska. V prvom štvrťroku 2005 zaznamenávame medziročný pokles nezamestnanosti - evidovanej nezamestnanosti vo všetkých krajoch, podľa údajov ŠÚ SR nezamestnanosť klesla vo všetkých krajoch okrem kraja prešovského kde nezamestnanosť len mierne narástla. Zároveň narástla zamestnanosť takmer vo všetkých krajoch, okrem kraja prešovského a košického. Sledujeme nárast priemernej nominálnej mzdy vo všetkých krajoch. Pre absenciu údajov o vývoji cien na úrovni krajov však nie je možné presne posúdiť reálny rast životnej úrovne na úrovni krajov. Za predpokladu, že vývoj cien medzi jednotlivými krajmi nie je výrazne odlišný sledujeme nárast priemernej mesačnej reálnej mzdy vo všetkých krajoch. Pre možnosť presnejšieho vyhodnocovania reálneho vývoja životnej úrovne na úrovni krajov v budúcnosti považujeme za vhodné prediskutovať so ŠÚ SR možnosť zabezpečenia zberu údajov o vývoji cien na úrovni krajov.
Z analýzy medziregionálnych rozdielov celkovo vyplýva, že hlavnou výzvou Slovenska v súčasnosti je súčasne dosahovať rast zamestnanosti a rast produktivity práce. Prispieť k tomu by mali hlavne kroky v oblasti zlepšovania podnikateľského prostredia, zvyšovanie flexibility trhu práce, znižovanie daňového a odvodového zaťaženia práce a zvyšovanie investícií, a to nielen verejných do ľudského kapitálu.
V druhej kapitole sa venujeme vyhodnoteniu konkrétnych opatrení na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi. Opatrenia smerujúce k vyrovnávaniu rozdielov medzi jednotlivými regiónmi Slovenska vyhodnocujeme v nasledovných štyroch oblastiach: rozvoj infraštruktúry, realizácia sociálno-ekonomických programov, podpora mobility a fiškálna decentralizácia. V poslednej kapitole je informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o kohéznej politike. 
1.	Súčasný stav sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska
1.1	Regionálne rozdiely v HDP na obyvateľa
Podľa najbežnejšie medzinárodne používaného meradla regionálnych rozdielov, ktorým je vyprodukované HDP na obyvateľa, sa bratislavský kraj výrazne odlišuje od ostatných krajov Slovenska. V bratislavskom kraji sa vyprodukuje vyše dvojnásobne viac hrubého produktu na obyvateľa než sa vyprodukuje priemerne za celé Slovensko. Na Slovensku sú disproporcie takmer výhradne medzi bratislavským krajom a ostatným územím Slovenska. Najvýraznejšie zaostáva podľa tohto ukazovateľa kraj prešovský. 
 
Zdroj: ŠÚ SR
Pozn.: HDP na obyvateľa je vyjadrené relatívne k priemeru Slovenska

V hlavnom meste a jeho okolí sú sústredené univerzity a výskum, služby, malé a stredné podniky, majú tu sídla centrály firiem operujúcich na celom území SR a je tu rozvinutejšia infraštruktúra, čo predstavuje dôležitý aglomeračný faktor pre rozvoj nových ekonomických aktivít domácich aj zahraničných investorov. V bratislavskom kraji, ktorý má 11% populácie, sa v roku 2002 vyprodukovalo 26% HDP krajiny. Ide o dôsledok tak vyššej produktivity práce v tomto kraji (1,8 násobok priemerného HDP na zamestnanca), ako aj vyššieho podielu zamestnaných na populácii daného regiónu (1,3 násobok priemeru). Výrazne vyššia ekonomická úroveň kraja s hlavným mestom je bežná aj v iných európskych krajinách. V európskych krajinách je tiež podiel hlavného mesta na priemernom HDP na obyvateľa vysoký, napr. vo Veľkej Británii je to 3,15-násobok a v Belgicku či Českej republike je to viac ako dvojnásobok.
Hrubý domáci produkt hovorí o ekonomickej sile regiónu a je výsledkom výrobných činností miestnych činnostných jednotiek, ktoré sa nachádzajú na jeho území. Tento ukazovateľ teda nezohľadňuje efekt dochádzania za prácou, následkom čoho je hrubý produkt na obyvateľa v kraji, do ktorého dochádzajú ľudia za prácou z okolitých krajov (väčšinou kraj s hlavným mestom), nadhodnotený. Príklady z krajín EÚ vidieť aj v nasledujúcej tabuľke.

1.2	Regionálne rozdiely v miere ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti
V tejto časti popisujeme vývoj regiónov na základe ukazovateľov trhu práce, a to miery ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti. Vychádzame z údajov výberového zisťovania pracovných síl (ďalej len VZPS) spracovaného ŠÚ SR. ŠÚ SR zverejňuje ukazovatele počítané na základe údajov VZPS do úrovne krajov, pri ďalšom členení na úroveň okresov by štandardné chyby boli veľké a údaje nepresné. Keďže najaktuálnejšie údaje z VZPS sú za prvý štvrťrok 2005, používame v správe tieto údaje. 
Miera ekonomickej aktivity na úrovni krajov je aj v prvom štvrťroku 2005 v rámci Slovenska porovnateľná, výrazné rozdiely sú však v štruktúre EAO – v podiele pracujúcich a nezamestnaných v jednotlivých krajoch. Zatiaľ čo v miere ekonomickej aktivity je rozpätie medzi krajmi menej ako 7 percentuálnych bodov, v miere zamestnanosti je to takmer 18 percentuálnych bodov a v miere nezamestnanosti vyše 20 percentuálnych bodov. 

Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	
Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	
Najnižšia miera ekonomickej aktivity (57,2%) je v košickom kraji a najvyššia (63,9%) v bratislavskom kraji. Mieru ekonomickej aktivity výraznejšie nad priemerom SR má len kraj trnavský a bratislavský. Najvyššia miera zamestnanosti (meraná ako podiel zamestnaných na obyvateľstve vo veku 15 a viac rokov) je v bratislavskom kraji (60,4%) a najnižšia v kraji košickom (42,4%). Okrem bratislavského kraja mieru zamestnanosti nad celoslovenským priemerom majú kraj trenčiansky a trnavský, ktoré zároveň majú aj mieru nezamestnanosti pod celoslovenským priemerom. Krajom s najvyššou mierou nezamestnanosti v prvom štvrťroku 2005 je kraj košický. 
V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku v 1. štvrťroku 2005 vzrástol počet pracujúcich vo všetkých krajoch okrem kraja prešovského a košického. Zároveň sme vo všetkých krajoch okrem kraja prešovského zaznamenali pokles počtu nezamestnaných. Výrazný medziročný pokles v miere nezamestnanosti (podľa VZPS) pozorujeme v kraji bratislavskom (o 3,1 percentuálnych bodov), kraji nitrianskom (o 3,3 percentuálnych bodov) a v kraji banskobystrickom (o 4,4 percentuálnych bodov).

Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	
Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	

Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	
Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	
Vo všetkých krajoch bola v 1. štvrťroku 2005 miera zamestnanosti (obyvateľstva 15+) žien nižšia než miera zamestnanosti mužov, a to v priemere o 14 percentuálnych bodov.  V miere nezamestnanosti sa postavenie mužov a žien v niektorých krajoch líši. Zatiaľ čo v kraji košickom, prešovskom, banskobystrickom, trenčianskom a nitrianskom je miera nezamestnanosti žien a mužov takmer rovnaká, výrazné rozdiely pozorujeme v kraji žilinskom a trnavskom. V porovnaní s predchádzajúcim rokom vidíme, že nárast rozdielu v miere nezamestnanosti žien a mužov v týchto krajoch bol spôsobený najmä poklesom v miere nezamestnanosti mužov (pravdepodobne v dôsledku nárastu pracovných príležitostí najmä pre mužov). Minimálny rozdiel v miere nezamestnanosti žien a mužov pozorujeme v kraji bratislavskom. 
1.3	Regionálne rozdiely v miere evidovanej nezamestnanosti
Na rozdiel od miery nezamestnanosti zisťovanej výberovým zisťovaním, miera evidovanej nezamestnanosti je založená na administratívnych údajoch z úradov práce. Tieto dve miery nezamestnanosti sú založené na rozdielnych metodologických prístupoch. V prvom štvrťroku 2005 miera nezamestnanosti podľa VZPS prevyšuje mieru evidovanej nezamestnanosti vo všetkých krajoch.

Zdroj: ŠÚ SR, UPSVR, spracované ISP 
V prvom štvrťroku 2005 bola najnižšia priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v bratislavskom kraji (3,2%), najvyššia v kraji banskobystrickom (19,8%). Disproporcia v priemernej miere evidovanej nezamestnanosti medzi týmito dvoma krajmi je 16,6 percentuálnych bodov. 
Rozdiely v  miere evidovanej nezamestnanosti sú však výrazné i v rámci jednotlivých krajov. V prvom štvrťroku 2005 boli tak ako v minulom období najvýraznejšie rozdiely v rámci kraja banskobystrického, kde okres Banská Bystrica vykazuje mieru evidovanej nezamestnanosti 8,2%, zatiaľ čo okres Rimavská Sobota 29,9%. Predstavuje to rozdiel 21,7 percentuálnych bodov. Vo všeobecnosti najväčšie disproporcie vykazujú kraje s vysokou priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti – okrem banskobystrického kraja aj kraj prešovský a košický. Najnižšie disproporcie sú v rámci kraja bratislavského, kde miera evidovanej nezamestnanosti dosahuje v jednotlivých častiach 2,1% až 5,9%.
V porovnaní s prvým štvrťrokom 2004, sa disproporcie v miere evidovanej nezamestnanosti v rámci krajov výrazne nezmenili. Pozitívnym vývojom je pokles priemernej miery evidovanej nezamestnanosti vo všetkých krajoch, a to aj v zaostávajúcich okresoch. 

Zdroj: UPSVR, spracované ISP	
Zdroj: UPSVR, spracované ISP	
V krajoch s vysokou mierou evidovanej nezamestnanosti je vyšší podiel dlhodobo evidovaných nezamestnaných než v krajoch s nižšou mierou nezamestnanosti. Čo sa týka štruktúry nezamestnaných podľa dĺžky evidencie, najhoršie sú na tom kraje nitriansky, prešovský, banskobystrický a košický. 
Štruktúra evidovanej nezamestnanosti podľa dosiahnutého stupňa vzdelania je v krajoch porovnateľná – najvyšší podiel tvoria ľudia so stredoškolským vzdelaním s maturitou, potom nasleduje stredoškolské vzdelanie bez maturity a základné vzdelanie. Ľudia s vyšším vzdelaním (vyššie odborné, vysokoškolské vzdelanie a vzdelanie s vedeckou kvalifikáciou) tvoria len malý podiel v evidencii nezamestnaných. 

Zdroj: UPSVR, spracované ISP	
Zdroj: UPSVR, spracované ISP	
1.4	Aktivácia nezamestnaných v regiónoch SR
Kumulatívne k 31.máju 2005 poberalo aktivačný príspevok 113 747 osôb. Najväčšie zastúpenie v rámci aktivácií mala skupina uchádzačov o zamestnanie (UoZ), ktorí sa zúčastňujú menších obecných služieb alebo dobrovoľníckych prác (k máju 2005 v počte 84 758). V menšom počte (1 780) sa aktivačných činností zúčastňujú aj občania, ktorí sú zamestnaní. 
Podiel uchádzačov o zamestnanie, ktorí sa v máji 2005 zúčastnili aktivačných činností na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie v kraji stúpa s počtom uchádzačov o zamestnanie ako i s mierou nezamestnanosti v kraji. V banskobystrickom kraji tento podiel dosahuje až 35,1%. Naopak, v kraji bratislavskom sa na aktivačných činnostiach zúčastňuje iba 7,3% uchádzačov o zamestnanie. 

Zdroj: UPSVR, spracované ISP

Jedným z motivačných prvkov v rámci pomoci v hmotnej núdzi je poskytovanie aktivačného príspevku pre dlhodobo nezamestnaného občana, ktorý sa zamestnal a jeho príjem nepresiahol hranicu trojnásobku minimálnej mzdy, alebo začal vykonávať  samostatne zárobkovú činnosť (SZČ) a bol predtým riešený v rámci pomoci v hmotnej núdzi. Najvyšší počet dlhodobo nezamestnaných, ktorým je poskytovaný aktivačný príspevok je v kraji banskobystrickom, košickom a prešovskom, teda v krajoch, kde je najvyššia miera nezamestnanosti i najvyšší podiel dlhodobo nezamestnaných na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie. V priemere 2,1% dlhodobo nezamestnaným občanom sa poskytuje aktivačný príspevok. Z celkového počtu dlhodobo nezamestnaných občanov, ktorým sa v máji 2005 poskytuje aktivačný príspevok, sa v priemere 84% zamestnalo a 16% začalo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť. 

Zdroj: UPSVR, spracované ISP	
Zdroj: UPSVR, spracované ISP	

Zdroj: UPSVR, spracované ISP		

1.5	Obyvatelia v hmotnej núdzi v regiónoch SR
V súčasnosti 7,2% obyvateľov SR je poberateľmi dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke (ďalej len DHN) a s nimi spoločne posudzované osoby. Podiel počtu osôb v hmotnej núdzi na obyvateľstve v jednotlivých krajoch SR kopíruje mieru nezamestnanosti v krajoch. Najvyšší podiel poberateľov DHN so spoločne posudzovanými osobami je v kraji košickom (k máju 2005 je to 12,8%), potom nasleduje kraj banskobystrický a prešovský (k máju 2005 je to 11,1%, resp. 10,2%), najnižší podiel vykazuje kraj bratislavský (k máju 2005 je to 1,2%). 
Ak porovnáme priemernú výšku dávky v hmotnej núdzi v máji 2005 s jej hodnotou v máji 2004, vidíme, že výška pomoci v hmotnej núdzi medziročne narástla v priemere o 11,1%. Keďže medziročný nárast spotrebiteľskej inflácie bol k máju 2005 2,4%, môžeme hovoriť v priemere o 8,7% reálnom náraste výšky dávky v hmotnej núdzi. Opäť, pre absenciu údajov o vývoji cien na úrovni krajov nie je možné zhodnotiť reálny vývoj výšky pomoci v hmotnej núdzi na úrovni krajov.

Zdroj: UPSVR, spracované ISP	
Zdroj: UPSVR, spracované ISP	

Zdroj: UPSVR, spracované ISP		
1.6	Regionálne rozdiely v priemernej nominálnej mesačnej mzde
V analýze krajových disproporcií miezd čerpáme z údajov ŠÚ SR o priemernej nominálnej mesačnej mzde zamestnanca hospodárstva SR v prvom štvrťroku 2005, a štvrťročného výkazu o cene práce spracovaného Treximou.
Podľa údajov ŠÚ SR v 1. štvrťroku 2005 dosiahla priemerná nominálna mesačná mzda v bratislavskom kraji 138% celonárodného priemeru, zatiaľ čo v prešovskom kraji bola priemerná nominálna mesačná mzda na úrovni 75% priemeru. Priemerná nominálna mesačná mzda v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku narástla vo všetkých krajoch SR, najvyšší nárast (13,2%) bol zaznamenaný v bratislavskom kraji. Najpomalšie rástla priemerná nominálna mzda v prešovskom kraji (5%).
Údaje o cenovej hladine a jej vývoji na úrovni krajov nie sú štatistickým úradom zisťované, nie je teda možné presne posúdiť vývoj disparít v životnej úrovni na úrovni krajov. V tabuľke uvádzame ako by vzrástli priemerné mesačné reálne mzdy na úrovni krajov za predpokladu, že vývoj cien medzi jednotlivými krajmi nie je výrazne odlišný. Sledujeme nárast priemernej mesačnej reálnej mzdy vo všetkých krajoch.

Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	
Zdroj: ŠÚ SR, spracované ISP	

K vyššej úrovni priemernej nominálnej mesačnej mzdy v bratislavskom kraji prispieva aj to, že tu majú centrály celonárodné firmy, ktoré sústredia vysoký podiel riadiacich pracovníkov s vyššími platmi ako i vysoký podiel vysokoškolsky vzdelaných pracovníkov. 
K pohľadu na mzdovú diferenciáciu podľa vzdelania a kategórií zamestnania používame údaje o cene práce spracované Treximou. Upozorňujeme však, že údaje pochádzajúce z Treximy nereprezentujú celú populáciu pracujúcich. V nasledujúcom grafe poukazujeme na to, že priemerná nominálna mesačná mzda počítaná na vzorke firiem Treximy vykazuje vyššie hodnoty ako odhaduje ŠÚ SR za celé hospodárstvo SR. Oba zdroje však poukazujú na podobnú mieru disproporcie v priemernej nominálnej mesačnej mzde medzi krajmi. 

Zdroj: ŠÚSR a Trexima, spracované ISP
Z analýzy štruktúry mzdovej diferenciácie vyplýva, že medziregionálne rozdiely pramenia hlavne z rozdielov v odmeňovaní vyššie kvalifikovanej práce. Podľa údajov o cene práce zbieraných Treximou, najmenšia mzdová diferenciácia v prvom štvrťroku 2005 v absolútnom vyjadrení je v kategórii pracujúcich so základným vzdelaním, stredným vzdelaním bez maturity a v kategórii vyučených. Najväčšie rozdiely sú naopak v kategórii pracujúcich s vedeckou kvalifikáciou, nasleduje kategória pracujúcich s vysokoškolským vzdelaním a bakalárskym vzdelaním.
Podobne málo diferencovaní sú prevádzkoví zamestnanci v obchode a službách a pomocní a nekvalifikovaní zamestnanci, čo sú zamestnania vykonávané prevažne ľuďmi so základným vzdelaním. Nízke mzdové rozdiely sú taktiež medzi kvalifikovanými robotníkmi v poľnohospodárstve a lesníctve. 

Zdroj: Trexima, spracované ISP 

Zdroj: Trexima, spracované ISP

Zdroj: Trexima, spracované ISP	
Zdroj: Trexima, spracované ISP	

2	Opatrenia na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi
Opatrenia smerujúce k vyrovnávaniu rozdielov medzi jednotlivými regiónmi Slovenska možno rozdeliť do oblastí:
1.	rozvoj infraštruktúry
2.	realizácia sociálno-ekonomických programov
3.	podpora mobility
4.	fiškálna decentralizácia
2.1	Rozvoj infraštruktúry
V rámci ISPA bolo odsúhlasených 22 investičných projektov, z toho 4 dopravné projekty (modernizácia 3 úsekov na železničnej trati Bratislava – Piešťany a úsek diaľnice od Viedenskej cesty po Prístavný most v Bratislave) a 18 projektov z oblasti životného prostredia (najmä z oblasti vodného hospodárstva). Rozdelenie odsúhlasených prostriedkov pre jednotlivé kraje bolo nasledovné: trnavský 35%, bratislavský 19%, banskobystrický 13%, žilinský 9%, košický 8%, nitriansky 7%, prešovský 6% a trenčiansky 3%. Vysoký podiel Bratislavy a Trnavy spôsobili dopravné projekty, najmä modernizácia železničnej trate z Bratislavy do Piešťan.
Z fondu ISPA Slovenská republika získala pre projekty dopravnej infraštruktúry pre  roky 2000 – 2006 najvyšší možný grant vo výške 170,889  mil. EUR. To znamená, že sektor dopravy absorboval prostriedky programu ISPA v maximálne možnej miere. Projekty sa priebežne realizujú v súlade s príslušnými finančnými memorandami ISPA.

2.1.1	Kohézny fond
Schopnosť čerpania pridelených prostriedkov bude mať, spolu s prípravou nových projektov, rozhodujúci význam v tomto programovacom období. Najviac prostriedkov bolo vyčerpaných na projekty ČOV Trenčín (52%) a modernizácia železničnej trate na úseku Rača – Šenkvice (68%). Do konca roku 2004 sa nezačalo s čerpaním na 5 projektoch z oblasti životného prostredia, schválených v roku 2003. Európska komisia odporúča v budúcnosti urýchliť proces implementácie projektov napr. odsúhlasovaním projektov, ktoré sú už v štádiu verejného obstarávania a zvýšiť kvalitu projektov – odstrániť časové sklzy a prekročenia nákladov, zlepšiť efektívnosť a zabrániť prílišnému rozptýleniu finančných prostriedkov.
V roku 2004 bolo zaslaných do Európskej komisie do Bruselu 9 žiadostí o spolufinancovanie projektov z Kohézneho fondu. Do konca roku 2004 EK rozhodla o prijatí 7 žiadostí, 5 z oblasti životného prostredia a 2 z dopravnej infraštruktúry. 
Najviac prostriedkov z KF by malo smerovať na východné Slovensko (spolu 215 369 288 EUR), kde sa bude z KF podporovať (z hľadiska nákladov) doteraz najväčší projekt KF v SR - výstavba diaľnice D1 v úseku Mengusovce – Jánovce a výstavba rozvodov pitnej vody a kanalizácie v povodiach riek Tople a Torysy. Druhý schválený dopravný projekt je modernizácia železničnej trate v úseku Piešťany – Nové Mesto nad Váhom s odsúhlaseným príspevkom 66 093 840 EUR. Na zásobovanie vodou a odkanalizovanie regiónu horné Kysuce bol odsúhlasený príspevok 43 471 200 EUR a južné Slovensko by malo dostať 34 499 400 EUR na zásobovanie pitnou vodou a odvedenie a čistenie odpadových vôd v Šamoríne a Galante.
EK doteraz nerozhodla o projekte protipovodňovej ochrany v Bratislave z dôvodu chýbajúcich ekonomických analýz (tieto boli doplnené v roku 2005 prostredníctvom technickej asistencie) a o projekte zásobovania vodou a odkanalizovania oravského regiónu z dôvodu, že projekt presahuje zostávajúce finančné prostriedky z alokácie pre SR na roky 2004 - 2006. (Z dôvodu, že objem požadovaných prostriedkov vysoko prekročil alokáciu pre SR, boli miery pomoci znížené u dvoch dopravných projektov a 3 projektov z oblasti životného prostredia.)
2.1.2	Operačný program Základná infraštruktúra
Priorita 1 – Dopravná infraštruktúra
V rámci schváleného Operačného programu Základná infraštruktúra na roky 2004 - 2006 je Priorita 1 – Dopravná infraštruktúra rozpracovaná do týchto opatrení:
•	1.1	 Modernizácia a rozvoj infraštruktúry železničnej dopravy – cieľom opatrenia je zabezpečiť rozvoj infraštruktúry železničnej dopravy v jednotlivých regiónoch. Zvyšovanie kvalitatívnej úrovne železničnej siete bude prispievať tiež k znižovaniu nepriaznivých vplyvov dopravy na životné prostredie.
Konečným prijímateľom v rámci tohto opatrenia sú Železnice Slovenskej republiky.
•	1.2 Modernizácia a rozvoj cestnej infraštruktúry – cieľom opatrenia je zabezpečiť kvalitné cestné spojenie medzi jednotlivými regiónmi, krajskými sídlami navzájom a hlavným mestom Bratislavou. V rámci toho sa uvažuje s výstavbou nových cestných úsekov, križovatiek a obchvatov miest a obcí, ako aj rekonštrukcie ciest, ktoré by mali výrazne zlepšiť dopravnú situáciu v exponovaných úsekoch. 
Konečným prijímateľom v rámci tohto opatrenia sú Národná diaľničná spoločnosť, a.s. a Slovenská správa ciest.
•	1.3 Modernizácia a rozvoj infraštruktúry leteckej dopravy – opatrenie je zamerané na zvýšenie bezpečnosti letísk inštaláciou komplexných bezpečnostných systémov s cieľom ochrany prevádzkových plôch, budov a objektov na letiskách.
Cieľom opatrenia je zabezpečiť zvýšenie bezpečnosti letísk vybudovaním komplexného bezpečnostného systému na letiskách na ochranu majetku, osôb a ochrany civilného letectva pred činmi protiprávneho zasahovania.
Konečným prijímateľom v rámci tohto opatrenia  sú Letiskové spoločnosti (Letisko Košice – Airport Košice, a.s., Letisko Piešťany, a.s., Letisko Poprad – Tatry, a.s., Letisko Sliač, a.s.).
Finančné alokácie na roky 2004 – 2006 pre Prioritu 1- Dopravná infraštruktúra
Opatrenie	ERDF	Národné zdroje	Celkom	Podiel
(%)	
	EUR	EUR	EUR		
	1	2	3=1+2		
1.1  Modernizácia a rozvoj  infraštruktúry železničnej dopravy	67 185 655	22 395 218	89 580 873	33	
1.2 Modernizácia a rozvoj cestnej infraštruktúry	136 744 153	45 581 385	182 325 538	66	
1.3 Modernizácia a rozvoj  infraštruktúry leteckej dopravy	2 289 187	763 062	3 052 249	1	
Dopravná infraštruktúra
C e l k o m	206 218 995	68 739 665	274 958 660	100	

Priorita 2 – Environmentálna infraštruktúra
V rámci Operačného programu Základná infraštruktúra na roky 2004 - 2006 bola určená priorita č. 2 Environmentálna infraštruktúra, ktorej cieľom je zabezpečiť zlepšenie životného prostredia a jeho riadenia. Táto priorita pozostáva zo štyroch opatrení:
	Opatrenie č. 2.1 „Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry na ochranu a racionálne využívanie vôd“, ktorého cieľom je zvýšenie počtu obyvateľstva pripojeného na kanalizačné siete a čistiarne odpadových vôd, zásobovanie obyvateľstva vyhovujúcou pitnou vodou a prijatie opatrení na prevenciu alebo odstránenie nepriaznivých účinkov povodní.
Opatrenie č. 2.2 „Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry na ochranu ovzdušia“ je zamerané na znižovanie emisií znečisťujúcich látok zo zdrojov znečisťovania ovzdušia, dosiahnutie lepšej kvality ovzdušia najmä v mestách a priemyselných oblastiach, znižovanie energetickej náročnosti slovenského hospodárstva a dosiahnutie zmien v palivovej základni s cieľom vyššej miery využívania environmentálne prijateľných palív a obnoviteľných zdrojov energie.
	Opatrenie č. 2.3 „Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry odpadového hospodárstva“, ktoré je zamerané najmä na prevenciu vzniku odpadov a ich minimalizáciu, zavedenie separovaného zberu odpadov, zhodnocovanie odpadov, ako aj na uzatváranie a rekultiváciu skládok odpadov, pre ktoré nebolo povinné vytvárať účelovú finančnú rezervu.
Opatrenie č. 2.4 „Ochrana, zlepšenie a regenerácia prírodného prostredia“, ktoré sa sústreďuje najmä na otázky súvisiace so zvýšenou koncentráciou turistických aktivít v prírodne atraktívnych oblastiach, slabým dohľadom nad chránenými územiami a nedostatočnou koordináciou rôznych aktivít v pôsobnosti jednotlivých ministerstiev v chránených územiach. Na dosiahnutie zlepšenia v tejto situácii by sa úsilie i finančné zdroje mali sústrediť do výkonných inštitúcií zodpovedných za ochranu prírodného prostredia a za vypracovanie a realizáciu plánov riadenia chránených území.
Priorita 3 – Lokálna infraštruktúra
Súčasťou infraštruktúry je aj občianska vybavenosť – lokálna infraštruktúra. Jedným z hlavných cieľov podpory regionálneho rozvoja podľa zákona č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení neskorších predpisov je „trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj regiónov”. Obnova a regenerácia lokálnej infraštruktúry je predpokladom sociálnej prevencie a rozvoja služieb, čo má priamy vplyv na hospodársky rozvoj, zvyšovanie životnej úrovne a rozvoj spoločenského kapitálu na miestnej a regionálnej úrovni. 
K znižovaniu regionálnych disparít v oblasti lokálnej infraštruktúry by mali napomôcť aktivity realizované prostredníctvom opatrení a podopatrení Priority 3 – Lokálna infraštruktúra v rámci Operačného programu Základná infraštruktúra. Podporný program je realizovaný na území Cieľa 1 v 7 krajoch SR (samosprávne kraje – trnavský, nitriansky, trenčiansky, banskobystrický, žilinský, prešovský a košický). 
Priorita 3 je realizovaná prostredníctvom opatrení: 
3.1 – Budovanie a rozvoj občianskej infraštruktúry v regiónoch. Cieľom opatrenia je  vyrovnávanie rozdielov medzi jednotlivými regiónmi v úrovni školstva, v sociálnych, zdravotníckych a kultúrnych službách. Je zamerané na zlepšenie infraštruktúry škôl a školských zariadení, polyfunkčných vzdelávacích, kultúrnych a spoločenských stredísk a sociálnych a zdravotníckych stredísk s cieľom rekonštrukcie a revitalizácie týchto zariadení, zvýšenia ich štandardu a obnovy ich technologického zariadenia. 
Opatrenie má štyri podopatrenia: 
-	3.1.1 Budovanie a rozvoj školskej infraštruktúry. Je zamerané na zlepšenie infraštruktúry škôl, najmä na obnovu a rekonštrukciu existujúcich budov a prístavbu objektov, na zvýšenie ich štandardu a technologického zabezpečenia s ohľadom na zvýšenie kvality vyučovania v regiónoch. 
-	3.1.2 Budovanie a rozvoj zdravotníckej infraštruktúry. Je zamerané na rekonštrukciu a modernizáciu objektov slúžiacich zdravotníctvu, čím sa pozdvihne štandard zdravotníckych pracovísk a ich fyzicky zastaralá technologická vybavenosť. Cieľom je zlepšiť technický stav zdravotníckych zariadení, aby sa dosiahol značný pokrok v efektívnosti a kvalite poskytovania zdravotníckej starostlivosti, čím sa zvýši kvalita života občanov.
-	3.1.3 Budovanie a rozvoj sociálnej infraštruktúry. Cieľom podopatrenia je podpora obnovy a rekonštrukcie objektov a zariadení sociálnej starostlivosti, aby sa zlepšila kvalita sociálnej starostlivosti a služieb pre marginalizované skupiny a deti. V období rokov 2004 – 2006 sa toto podopatrenie zameria na podporu sociálneho zapojenia nezamestnaných, marginalizovaných skupín a detí ako pokračovanie udržateľného ekonomického rastu s cieľom vytvárania nových pracovných príležitostí.
-	3.1.4 Budovanie a rozvoj kultúrnej infraštruktúry. Cieľom podopatrenia je zhodnotenie kultúrnej infraštruktúry v mestách, najmä degradovaných historických pamiatok, historicky hodnotných budov s ohľadom na udržateľný rozvoj populačných centier v regiónoch. Zámerom opatrenia je zlepšiť kvalitu a prevádzku jednotlivých budov a zariadení poskytujúcich informačné služby, špecializovaných pracovísk, vrátane zabezpečenia prístupu postihnutých občanov a zníženia energetickej náročnosti prevádzky budov a tým i nákladov na ich prevádzku.   
3.2 – Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti pre verejný sektor. Cieľom je zredukovať rozdiely medzi úrovňou rozvoja informačnej infraštruktúry, obsahu a úrovni vzdelávania v oblasti IKT medzi jednotlivými regiónmi Slovenska a ich obyvateľmi. Cieľom opatrenia je takisto zabezpečiť lacný, široký, celonárodný prístup k informáciám, informačným technológiám a službám. 
3.3 – Budovanie a rozvoj inštitucionálnej infraštruktúry v oblasti regionálnej politiky. Cieľom tohto opatrenia je vykonávanie stratégie regionálneho rozvoja s cieľom dosiahnutia vyváženého hospodárskeho a sociálneho rozvoja jednotlivých regiónov, zapojenie všetkých relevantných aktérov regionálneho rozvoja do procesu jeho plánovania, realizácie a vyhodnocovania a tiež prepojenie medzi administratívnymi štruktúrami na všetkých úrovniach
3.4 Renovácia a rozvoj obcí. Cieľom opatrenia je zlepšenie miestnej hmotnej a nehmotnej (kultúrnej) infraštruktúry na dedinách, ktorá podporí vidiecke podnikanie a poskytne základné služby vidieckemu obyvateľstvu a návštevníkom vidieka.
Koneční prijímatelia sú definovaní v rámci popisu jednotlivých opatrení a podopatrení v Programovom doplnku Operačného programu Základná infraštruktúra. Vo všeobecnosti sú to samosprávne kraje, obce a mestá a ich združenia,  štátna správa (ministerstvá a ich podriadené orgány), neziskové organizácie a nadácie. Program čerpá finančné zdroje v rámci skráteného programovacieho obdobia na r. 2004 – 2006 z prostriedkov ERDF. Výzvy na predkladanie projektov sú vyhlasované Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR.
Prehľad kontrahovania finančných prostriedkov v rámci priority 3 – Lokálna infraštruktúra
Opatr.	Alokácia pre 2004  - 2006       (v Sk)	Počet výziev	Počet prijatých projektov	Počet schválených projektov  výberovou komisiou	Kontrahovaná čiastka NFP         (v Sk)	Nakontr. % alokácie	Poznámky	
3.1.1	975 835 060	jedna  v 3 kolách 	819	59	753 407 000	71,80	Ukončené hodnotenie projektov z 1. kola	
3.1.2	975 835 060	jedna  v 3 kolách  	98	6	273 905 000	28,07   	Ukončené hodnotenie projektov z 1. kola	
3.1.3	325 269 512	jedna  v 3 kolách	118	0	0	0,00   	projekty sú v štádiu hodnotenia	
3.1.4	325 269 512	jedna  v 3 kolách	285	19	99 954 340	30,73   	Ukončené hodnotenie projektov z 1. kola	
3.2	520 703 170	1 priebežná 	15	0	0	0,00   	projekty sú v štádiu hodnotenia	
3.3	173 548 660	1 priebežná 	38	0	0	0,00   	projekty sú v štádiu hodnotenia	
3.4	1 351 502 718	1 priebežná 	1125	0	0	0,00   	projekty sú v štádiu hodnotenia	

2.1.3	Jednotný programový dokument Cieľ 2
Regionálna podpora územia Cieľa 2 (Bratislavský samosprávny kraj, ktorý prechádza štrukturálnymi zmenami), je realizovaná programom na podporu regionálneho rozvoja JPD 2. Program čerpá finančné zdroje v rámci skráteného programovacieho obdobia na r. 2004 – 2006 z prostriedkov ERDF. Prioritou programu je podpora hospodárskej činnosti a trvalo udržateľný rozvoj cieľového územia.
Program je realizovaný cez opatrenia:
•	1.1 Rozvoj malého a stredného podnikania. Cieľom tohto opatrenia je dosiahnutie stabilného a diverzifikovaného podnikateľského prostredia, vytvorenie dlhodobo udržateľných pracovných miest v sekundárnom sektore, rast exportnej výkonnosti a konkurencieschopnosti MSP.
•	1.2 Podpora spoločných služieb pre podnikateľov. Cieľom tohto opatrenia je zabezpečenie vhodných podmienok na rozvoj malých a stredných podnikov zvýšením atraktívnosti oblastí aktivít pomocou modernizácie a optimalizácie kvality celej infraštruktúry, zariadení a ich adaptáciu na technický vývoj. 
•	1.3 Rozvoj podnikateľských aktivít a služieb v oblasti cestovného ruchu a rekreácie. Cieľom opatrenia je efektívnejšie využitie rekreačného potenciálu územia pre rozvoj cestovného ruchu a rekreácie a zvýšenie jeho konkurencieschopnosti. Snahou je dosiahnuť úroveň kvantity a kvality služieb v oblasti cestovného ruchu a rekreácie porovnateľnú s poskytovanými turistickými službami v podobných regiónoch členských štátov EÚ
•	1.4 Podpora spoločných služieb v oblasti cestovného ruchu a rekreácie. Cieľom opatrenia je integrovať rozvoj cestovného ruchu v perspektíve trvalo udržateľného rozvoja a vytvoriť  potrebnú infraštruktúru, ktorá prispeje ku zvýšeniu konkurencieschopnosti cestovného ruchu vo vidieckych oblastiach a k zvýšeniu kapacít v oblasti cestovného ruchu.
•	1.5 Obnova a rozvoj obcí a  zachovanie kultúrneho dedičstva. Cieľom opatrenia je stimulácia  investícií zameraných na zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja vidieckych oblastí, na zachovanie kultúrneho dedičstva, tradícií a folklóru prostredníctvom úpravy a obnovy verejných priestranstiev, chodníkov, potokov, parkov a vodných plôch, zabezpečenie rozvoja a skvalitnenie života v cieľovom území, ďalej investície podporujúce tvorbu územných plánov, projektov, znaleckých posudkov a štúdií, súvisiacich s obnovou územia a vybudovanie informačného systému samosprávy. 
Koneční prijímatelia/príjemcovia pomoci sú definovaní v rámci popisu jednotlivých opatrení v Programovom doplnku Jednotného Programového doplnku NUTS II – Bratislava, Cieľ 2. Program podporuje žiadateľov vo verejnom sektore (obce, mestá, VÚC a ich združenia v opatreniach 1.2, 1.4 a 1.5) a v súkromnom sektore malých a stredných podnikateľov vrátane živnostníkov v opatreniach 1.1 a 1.3. Program čerpá finančné zdroje v rámci skráteného programovacieho obdobia na r. 2004 – 2006 z prostriedkov ERDF. Výzvy na predkladanie projektov sú vyhlasované Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR.
Prehľad implementácie programu JPD 2
Opatr.	Alokácia pre 2004-2006       (v Sk)	Počet výziev	Počet prijatých projektov	Počet schválených projektov  výberovou komisiou	Kontrahovaná čiastka NFP           (v Sk)	Nakontr. % alokácie	Poznámky	
1.1	254 230 640	1 priebežná 	11	0	0	0,00	vyhodnotených bolo 60% 
z prijatých proj.	
1.2	423 717 708	1 priebežná 	1	0	0	0,00   	vyhodnotených bolo 60%
 z prijatých proj.	
1.3	183 610 946	1 priebežná 	10	0	0	0,00   	vyhodnotených bolo 60%
 z prijatých proj.	
1.4	211 858 816	1 priebežná 	9	0	0	0,00   	vyhodnotených bolo 60% 
z prijatých proj.	
1.5	282 478 472	1 priebežná 	41	6	34 782 060	12,30   	vyhodnotených bolo 60% 
z prijatých proj.	
Zdroj: MVRR SR
2.2	Sociálno-ekonomické programy
Zákon o službách zamestnanosti (zákon č. 5/2004 Z. z.) obsahuje viaceré finančné príspevky, ktoré sú svojou povahou štátnou pomocou, poskytované sú na základe systémových pravidiel a sú nárokovateľné po splnení zákonom stanovených podmienok. Konštrukcia finančných príspevkov je navrhnutá tak, aby bola kompatibilná s príslušnými nariadeniami Európskej komisie o štátnej pomoci. 
Finančná stimulácia – výška príspevkov poskytovaných na samostatnú zárobkovú činnosť, zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a občanovi so zdravotným postihnutím na vykonávanie alebo prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti (chránenej dielne alebo chráneného pracoviska) je v jednotlivých regiónoch diferencovaná v závislosti od dvoch kritérií. Prvým je výška HDP na obyvateľa v porovnaní s referenčnou hodnotou Európskej únie a druhým priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v okrese v porovnaní s celoslovenským priemerom ako motivácia okresov s vysokou mierou nezamestnanosti. 
Znamená to, že poskytované príspevky v okresoch, ktoré patria do regiónu, kde podiel hrubého domáceho produktu na obyvateľa nedosahuje 75 % hodnoty hrubého domáceho produktu na obyvateľa Európskej únie za posledné tri roky a s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti vyššou ako je celoslovenský priemer, sú vyššie ako v okresoch, ktoré tieto parametre nemajú. 
Zmyslom takto koncipovaných nástrojov je podnietiť vo vyššej miere tvorbu pracovných miest v týchto  okresoch.
Tabuľka: Počet vytvorených pracovných miest podľa §§ 46, 51, 52, 49, 50, 56 a 57 Zákona o službách zamestnanosti

Graf: Počet vytvorených pracovných miest podľa §46, 51, 52, 49 a 50 Zákona o službách zamestnanosti a vzťah k miere nezamestnanosti

		
K znižovaniu regionálnych disparít v oblasti zamestnanosti prispieva Európsky sociálny fond (ESF) prostredníctvom dvoch typov projektov v rámci skráteného programovacieho obdobia na r. 2004 – 2006, ktorými sú tzv. národné projekty a projekty dopytovo orientované.
Koneční prijímatelia/koneční užívatelia definovaní v doplnku programu SOP Ľudské zdroje  môžu čerpať finančné zdroje z prostriedkov ESF v rámci výziev na dopytovo – orientované projekty, ktoré sú od 20. 5. 2004 vyhlasované riadiacim orgánom SOP Ľudské zdroje na príslušné opatrenia, ako aj profitovať z tzv. národných projektov, kde je ako konečný prijímateľ definované Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny ( NP I – Podpora zamestnávania nezamestnaných s dôrazom na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny na trhu práce, NP II – Podpora zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím, NP III – Vzdelávanie a príprava nezamestnaných pre trh práce, NP V – Aktivácia dlhodobo nezamestnaných s nízkou motiváciou odkázaných na dávku v hmotnej núdzi ). 
Zníženiu regionálnych disparít by mali napomôcť najmä aktivity realizované v rámci: 
-	Národných projektov orientovaných na efektívne využívanie nástrojov aktívnej politiky trhu práce
-	Opatrenia 1.2 : Uľahčenie vstupu a návratu UoZ na trh práce s osobitným dôrazom na znevýhodnených UoZ  prostredníctvom podpory tvorby pracovných miest a SZČO, zameraného na zníženie regionálnych disparít v nezamestnanosti stimulovaním tvorby pracovných miest najmä v regiónoch s vysokou  mierou nezamestnanosti a stimulovanie zamestnávateľov k tvorbe pracovných miest pre znevýhodnených UoZ
-	Opatrenia 2.1 – Zlepšenie zamestnateľnosti skupín ohrozených sociálnym vylúčením, zameraného na potlačenie diskriminácie znevýhodnených skupín pomocou rozvoja odborných a sociálnych zručností nevyhnutných na opätovné začlenenie na trh práce
-	Opatrenia 1.3 : Rozvoj vzdelávania a prípravy UoZ s cieľom zlepšiť ich možnosti na trhu práce, ktoré predchádza dlhodobej nezamestnanosti a ktorého cieľom je zabrániť prílevu do dlhodobej nezamestnanosti zvyšovaním zamestnateľnosti UoZ prostredníctvom programov vzdelávania
-	Opatrenia 3.1: Prispôsobenie odbornej prípravy a vzdelávania požiadavkám spoločnosti založenej na vedomostiach, orientovaného na rozvoj odbornej pracovnej sily a súlad odborného vzdelávania so špecifickými kvalifikačnými potrebami na regionálnom trhu práce
-	Opatrenia 3.2: Zvýšenie rozsahu, zlepšenie a širšie poskytovanie ďalšieho vzdelávania s cieľom zlepšiť kvalifikáciu a adaptabilitu zamestnancov, orientovaného na rozvoj pracovnej sily najmä v prostredí malých  a stredných podnikov, ako aj rozvoj zručností osôb ohrozených nezamestnanosťou v súvislosti s nízkou úrovňou vzdelania.

Dňa 1. 4. 2004 bol zriadený rozhodnutím ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Fond sociálneho rozvoja (FSR). FSR bude realizovať z podpory ESF Národný projekt VI „Zvýšenie zamestnateľnosti skupín postihnutých a ohrozených sociálnym vylúčením prostredníctvom partnerstiev sociálnej inklúzie“ v rámci programového dokumentu SOP ĽZ. Národný projekt VI je zameraný na zvýšenie zamestnanosti sociálne exkludovaných skupín prostredníctvom partnerstiev sociálnej inklúzie, ktoré budú vznikať na rozličných územných úrovniach (obec, okres, obvod úradu práce, soc. vecí a rodiny, /samosprávny/ kraj), a ktorých cieľom bude identifikovať, pripravovať a realizovať programy prípravy na zamestnanie a zamestnávania pre sociálne najviac znevýhodnené obyvateľstvo, pre členov separovaných a segregovaných komunít.

Čerpanie finančných prostriedkov z FSR:

Zdroj: Fond sociálneho rozvoja

Zdroj: Fond sociálneho rozvoja

Zákon o pomoci v hmotnej núdzi (zákon č. 599/2003 Z. z.) upravuje poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi formou dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke, ktorých výška nie je viazaná na regionálne rozdiely, ale je pevne ustanovená v zákone. Po uplynutí dvoch rokov od vzniku nároku na dávku a na príspevky sa platiteľom dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke stáva obec, a to v prenesenom výkone štátnej správy pri zabezpečovaní základných životných podmienok, príspevku na zdravotnú starostlivosť, ochranného príspevku a aktivačného príspevku podľa § 12 ods. 8 a 9 zákona č. 599/2003 Z. z. Do originálnej pôsobnosti obce bude prechádzať vyplácanie aktivačného príspevku podľa § 12 ods. 3 a 4 uvedeného zákona a príspevku na bývanie, ktorých podmienky priznania a ich výšku ustanoví  všeobecne záväzným nariadením samotná obec. Pri originálnej pôsobnosti bude obec využívať vlastné finančné zdroje. 
Hodnoteniu regionálneho vývoja počtu poberateľov a výšky pomoci v hmotnej núdzi sa venujeme v prvej časti tejto správy.
Regionálna podpora strategických investícií
V materiáli ministerstva financií „Pravidlá pre regionálnu podporu“ sa navrhujú nové pravidlá pre poskytovanie investičných stimulov tak, aby verejné zdroje smerovali hlavne do zaostalých regiónov. Pravidlá pre regionálnu podporu sú odporúčania Ministerstva financií SR, ktoré nie sú právne záväzné ale mali by byť zohľadnené pri konštrukcii nového zákona o investičných stimuloch.
V súčasnosti platný zákon o investičných stimuloch definuje základný všeobecný rámec, v ktorého medziach je možné poskytovať investičné stimuly, pričom v prípadoch, keď sú splnené zákonom stanovené požiadavky na strategickú investíciu, ponecháva vláde právo rozhodnúť o poskytnutí investičného stimulu a jeho výške. Pravidlá pre regionálnu podporu strategických investícií majú byť záväzným sprievodcom pri tomto rozhodovaní.
Podľa navrhovanej koncepcie sa budú v budúcnosti investičné stimuly poskytovať len do krajov s nadpriemernou mierou nezamestnanosti. Výnimku majú tvoriť investície gigantického objemu s významným dosahom na zamestnanosť, ktoré by Slovensko bez stimulu nezískalo, alebo investície do sektorov, kde treba zohľadniť efekty sieťových externalít (sektory s vysokým technologickým komponentom ako informačné technológie, nanotechnológie, biotechnológie atď.). Investičné stimuly by mali byť zamerané hlavne na kompenzáciu a zlepšenie nedostatočnej kvality produkčných faktorov (predovšetkým investície do ľudského kapitálu, jeho mobility a rozvoj infraštruktúry).
V roku 2004 boli schválené investičné stimuly pre 20 podnikateľov v objeme 14 792,848 mil. Sk. V prílohe 1 uvádzame prehľad podnikateľských subjektov s výškou pomoci a lokalitou realizácie investície. 
V súčasnosti SARIO eviduje 39 investičných projektov, ktoré predstavujú investície vo výške 164 mld. Sk. Podľa Ministerstva hospodárstva tieto investície vytvárajú priamo 27 tisíc nových pracovných miest a nepriamo vytvárajú podmienky pre vznik ďalších 25 tisíc až 30 tisíc pracovných miest. Zároveň predpokladajú daňovú úľavu vo výške asi 14 mld. Sk
Priemyselné parky
Vláda taktiež plánuje investovať nemalé prostriedky na budovanie infraštruktúry priemyselných parkov, ktoré môžu slúžiť ako póly rozvoja pre celý okolitý región, v ktorom sa nachádzajú. Verejné prostriedky by mali aj v tomto prípade prioritne smerovať na podporu rozvoja priemyselných parkov v zaostalých regiónoch.
V súčasnosti sú vybudované nasledovné priemyselné parky tzv. I. kategórie, t.j. ihneď pripravené na vstup investora: 

Zdroj: SARIO
V databáze priemyselných parkov, ktorú vedie SARIO, je evidovaných 75 území určených pre priemyselný park (tzv. II. kategória priemyselných parkov).
Rozvoj cestovného ruchu
S cieľom sociálno-ekonomického rozvoja regiónov bola Ministerstvom hospodárstva SR navrhnutá schéma podpory rozvoja cestovného ruchu v Slovenskej republike. Ide o poskytovanie pomoci de minimis na začatie realizácie poskytovania služieb cestovného ruchu novovzniknutým podnikateľom alebo existujúcim podnikateľom podnikajúcim v oblasti cestovného ruchu. Pomoc je určená na začatie podnikania alebo na rozšírenie a skvalitňovanie podnikania – poskytovanie služieb cestovného ruchu alebo činností, ktorých výsledkom sú kvalitatívne zmeny poskytovaných služieb v cestovnom ruchu.
V roku 2004 bolo v rámci schémy podpory rozvoja cestovného ruchu v SR č. 6 schválených 40 projektov v sume 106,2 mil. Sk. V porovnaní s rokom 2003 to predstavuje vyše trojnásobný nárast. Zoznam projektov je uvedený v prílohe 2.
Tabuľka: Počet schválených projektov a suma finančného príspevku v rámci schémy podpory rozvoja cestovného ruchu v SR č. 6

Rozvoju regiónov môže napomôcť pomoc de minimis na rozvoj spracovania a využívania domácej obnoviteľnej suroviny - dreva v súlade s cieľmi akčného programu „Drevo - surovina 21. storočia“. Pomoc je určená pre projekty, ktoré sú zamerané na spracovanie a využitie domácej obnoviteľnej suroviny - dreva. Miera spracovania a využitia disponibilnej drevnej suroviny sa zohľadňuje vo výške pomoci. 
Za oprávnené projekty v zmysle schémy  sú považované individuálne projekty, ktoré sú zamerané na nákup nových technológií, strojov, prístrojov a zariadení a výstavbu alebo rekonštrukciu prevádzkových priestorov s cieľom spracovania a využívania disponibilnej suroviny – dreva. Okrem tejto podmienky pre poskytnutie pomoci musia byť splnené aj nasledujúce podmienky a to:
•	ekonomické prínosy projektu (jasne vyčísliteľné kvantitatívnymi a kvalitatívnymi ukazovateľmi) a
•	poskytnutá pomoc nesmie byť určená na výrobu komodít, ktoré sú v rozpore s platnými právnymi normami Slovenskej republiky a medzinárodným právom.
2.3	Podpora mobility pracovnej sily
Mobilita pracovnej sily zohráva kľúčovú úlohu pri odstraňovaní rozdielov životnej úrovne medzi regiónmi. Vláda SR podnikla patričné kroky a implementuje politiku, ktorá je zameraná tak na zvýšenie vnútornej mobility pracovnej sily, ako aj medzinárodnej, predovšetkým prihraničnej mobility pracovnej sily. 
Mobilita v rámci sektoru dopravy je podporovaná Zmluvou o výkonoch vo verejnom záujme pri prevádzkovaní osobnej dopravy na dráhe, prostredníctvom ktorej MDPT SR kryje straty vznikajúce z poskytovania verejnej osobnej železničnej dopravy. Návrh Zmluvy na rok 2005 špecifikuje objem výkonov na úrovni roku 2004, zahrňuje vlaky IC a EC, poskytuje cestovné a sociálne zľavy na úrovni roku 2004. Uzatváranie zmluvy tak znižuje náklady podnikov prevádzkujúcich dopravu na železničnej dopravnej ceste.
Z hľadiska vnútornej mobility pracovnej sily je okrem odstraňovania transakčných nákladov nevyhnutná aj dostupnosť adekvátneho bývania. Bolo by žiaduce koncentrovať v rámci existujúceho rozpočtu na podporu bývania väčší objem prostriedkov na podporu nájomného bývania, predovšetkým v oblastiach s vysokou dynamikou rozvoja a rastom zamestnanosti. Zákon o Štátnom fonde rozvoja bývania už obsahuje paragraf o možnosti osobitne vyčleniť prostriedky na tento účel. V záujme napĺňania cieľa podpory bývania sociálne slabších by bolo vhodné v porovnaní so súčasným stavom výrazne znížiť podlahovú plochu bytu, na ktorej podporu obstarania sa verejné prostriedky poskytujú.
K vyššej externej mobilite by mal prispieť systém služieb poskytovaných oddeleniami sprostredkovateľských služieb úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré pomáhajú uchádzačom o zamestnanie nájsť zamestnanie v členských štátoch EÚ, najmä v susediacich členských štátoch EÚ, ale aj vo vzdialenejších, najmä v tých, ktoré ponúkajú pracovné príležitosti pre Slovákov, či už trvalejšieho, sezónneho, resp. dočasného charakteru, napr. na britských farmách. 
Ku koncu roka 2004 pracovalo spolu takmer 100 000 Slovákov vo vybraných členských štátoch EÚ: 
o	v Maďarsku približne 20 000 Slovákov,
o	v Slovinsku - 1440 Slovákov,
o	v ČR - 60 000 Slovákov,
o	vo Švédsku - 74 Slovákov,
o	vo Veľkej Británii - 13 400 Slovákov,
o	v Írsku - 4200 Slovákov.
V rámci novely zákona č. 5/2004 sa počíta s úpravou poskytovania príspevku na mobilitu za prácou (§53). V roku 2004 tento nástroj aktívnej politiky trhu práce patril medzi najmenej využívané nástroje, keď ho využilo iba 51 osôb. Novelizácia zákona zavádza nový paušálny príspevok na dochádzku za prácou a zvyšuje výšku príspevku na sťahovanie za prácou. 
Príspevkom na mobilitu za prácou po novom je a) paušálny príspevok na dochádzku za prácou (ďalej len „príspevok na dochádzku“), b) príspevok na sťahovanie za prácou (ďalej len „príspevok na sťahovanie“). 
Príspevok na dochádzku poskytuje úrad mesačne na úhradu časti cestovných výdavkov na dochádzku z miesta trvalého pobytu alebo z miesta prechodného pobytu zamestnanca do miesta výkonu zamestnania uvedeného v pracovnej zmluve a späť alebo na úhradu časti cestovných výdavkov na dochádzku z miesta trvalého pobytu alebo z miesta prechodného pobytu občana do miesta prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti a späť. Príspevok sa poskytuje občanovi, ktorý bol znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 6 mesiacov, v dĺžke zodpovedajúcej obdobiu ostatného vedenia v evidencii uchádzačov o zamestnanie, najviac počas 12 mesiacov od jeho nástupu do zamestnania alebo od začatia prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti. Opätovne sa príspevok na dochádzku poskytuje po uplynutí dvoch rokov od nástupu do ostatného zamestnania alebo od ostatného začatia prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti občanovi, ktorý bol znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 6 mesiacov. 
Príspevok na dochádzku poskytuje úrad občanovi, ktorý bol znevýhodneným  uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 6 mesiacov a ktorý bol vyradený z tejto  evidencie z dôvodu podľa § 36 ods. 1 písm. a) alebo písm. b), ak o tento príspevok požiada písomne. O príspevok na  dochádzku môže občan požiadať najneskôr do šiestich mesiacov od nástupu do zamestnania alebo od začatia prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti. Výška príspevku na dochádzku je najviac 2 000 Sk mesačne a  závisí od vzdialenosti miesta výkonu zamestnania alebo miesta prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti od miesta trvalého pobytu alebo od miesta prechodného pobytu zamestnanca alebo  samostatne zárobkovo činnej osoby. Príspevok na dochádzku poskytuje úrad  do 30 kalendárnych dní od preukázania trvania zamestnania alebo preukázania trvania prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti.
Príspevok na sťahovanie je náhrada časti preukázaných výdavkov spojených s  presťahovaním uchádzača o zamestnanie z miesta jeho trvalého pobytu v súvislosti so získaním zamestnania, ak je miesto výkonu zamestnania vzdialené od miesta pôvodného trvalého pobytu najmenej 30 km. 
Príspevok na sťahovanie poskytuje úrad občanovi, ktorý bol uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie v určenej dĺžke a ktorý bol vyradený z tejto evidencie z dôvodu podľa § 36 ods. 1 písm. a), ak o tento príspevok požiada písomne. O príspevok na sťahovanie môže občan požiadať najneskôr do dvanástich mesiacov od zmeny trvalého pobytu. Príspevok na sťahovanie poskytuje úrad na základe preukázania zmeny miesta trvalého pobytu zamestnancom. Ak o príspevok na sťahovanie požiadajú písomne obaja manželia, ktorí spĺňajú podmienky, úrad poskytne príspevok len jednému z manželov. Príspevok na sťahovanie poskytuje úrad raz za dva roky jednorazovo vo výške najviac 30 000 Sk.
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a  rodiny SR a Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny. sa podieľajú na realizácii pilotného projektu na vytvorenie nového nástroja aktívnych opatrení na trhu práce “Preplácanie časti cestovných výdavkov pre uchádzačov o zamestnanie v prihraničných regiónoch.“ (Plánovaný harmonogram: príprava projektu december 2004 -marec 2005, realizácia projektu apríl 2005 - apríl 2006)
Cieľom je zvýšenie motivácie pre UoZ pri hľadaní zamestnania v Maďarskej republike, Rakúskej republike, Poľskej republike a Českej republike zavedením nového nástroja aktívnych opatrení na trhu práce. Pilotný projekt je zameraný na overenie nového nástroja aktívnych opatrení na trhu práce s cieľom zvýšiť podporu cezhraničnej mobility pracovných síl formou preplácania časti cestovných výdavkov v prihraničných regiónoch pre UoZ z prihraničných oblastí SR s Maďarskou republikou, Rakúskou republikou, Poľskou republikou a Českou republikou. Na základe  žiadosti UoZ im bude poskytnutá náhrada časti cestovných výdavkov, ktorá má UoZ pomôcť preklenúť počiatočné obdobie po ich nástupe do zamestnania v cudzej krajine, spojené so zvýšenými výdavkami predovšetkým na cestovné hromadnými dopravnými prostriedkami z miesta trvalého pobytu do miesta výkonu práce a späť. Tento príspevok poskytuje úrad PSVR pre UoZ s trvalým pobytom v prihraničnej oblasti SR s Maďarskou republikou, Rakúskou republikou, Poľskou republikou a Českou republikou,  ktorým sprostredkoval vhodné zamestnanie, alebo ktorí si našli zamestnanie sami mimo miesta svojho trvalého pobytu a cestujú do miesta výkonu práce v jednom z uvedených štátov. 
Na príprave projektu sa podieľajú Ministerstvo práce, sociálnych vecí a  rodiny SR a Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny. Projekt bude realizovaný prostredníctvom úradov PSVR v prihraničných oblastiach SR s Maďarskou republikou, Rakúskou republikou, Poľskou republikou a Českou republikou na základe Zmluvy o poskytnutí finančných prostriedkov na realizáciu projektu. 
2.4	Fiškálna decentralizácia
Nový systém financovania posilní samostatnosť a zodpovednosť územnej samosprávy pri rozhodovaní o použití verejných zdrojov na poskytovanie služieb občanovi. Podstatou tohto procesu je prechod od poskytovania dotácií územnej samospráve zo štátneho rozpočtu, na financovanie kompetencií prostredníctvom daňových príjmov.
3	Informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o  kohéznej politike
Návrhy  nových  nariadení  týkajúcich sa čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programovacie obdobie na roky 2007 – 2013 sú prerokovávané na zasadaniach Pracovnej skupiny Rady Európskej únie B.6 – Štrukturálne opatrenia v Bruseli. Na základe pripomienok členov Rezortnej koordinačnej skupiny MVRR SR pre záležitosti EÚ, zloženej zo zástupcov príslušných rezortov, MVRR SR vypracováva podklady a zastupuje SR pri presadzovaní záujmov na rokovaniach Pracovnej skupiny B.6 pre štrukturálne opatrenia. Tieto prebiehajú každý týždeň v Bruseli za účasti všetkých členských štátov EÚ. Výsledkom rokovaní sú tzv. kompromisné návrhy, v ktorých pripomienky jednotlivých členských štátov sú zohľadnené pod čiarou a sú predmetom ďalšieho rokovania.
MVRR SR v spolupráci s MF SR a ďalšími ústrednými orgánmi štátnej správy v súvislosti s prerokovávaním nových nariadení EK vypracovalo materiál „Návrh predbežného stanoviska SR k návrhom nariadení Európskej komisie k štrukturálnym fondom a Kohéznemu fondu“. Obsahom materiálu je pozícia Slovenskej republiky vo forme predbežného stanoviska k piatim návrhom novej legislatívy EÚ potrebným pre čerpanie finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na obdobie 2007 - 2013. Materiál  obsahuje základné prioritné pripomienky SR, ktoré boli v rámci nultej verzie materiálu schválené na zasadaní Rady vlády pre regionálnu politiku a dohľad nad štrukturálnymi operáciami dňa 5. 11. 2004. Materiál ďalej obsahuje odborné pripomienky technického charakteru a dosahy novej legislatívy na sociálno-ekonomickú úroveň regiónov Slovenka, a to  ku každému návrhu osobitne. Tento dokument bol schválený uznesením vlády SR č. 226 dňa 30. 3. 2005.
Vzhľadom na skutočnosť, že uvedené nariadenia sú vo fáze riešenia, nie je možné  v súčasnej dobe zaujať jednoznačné stanovisko k finálnej podobe týchto nariadení a porovnať ich s návrhom predbežného stanoviska SR.
Základným prvkom prípravy SR na programovacie obdobie 2007 až 2013 je vypracovanie hlavného programového dokumentu – Národného strategického referenčného rámca (NSRR) a s ním súvisiacich programov (harmonogram vypracovania NSRR bol schválený uznesením vlády SR č. 12/2005). 
S cieľom sledovania postupu v oblasti programovania predkladá Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR na rokovanie vlády SR v štvrťročných intervaloch „Správu o stave prác na vypracovaní Národného strategického referenčného rámca na programovacie obdobie 2007 až 2013“. V súčasnosti bola vypracovaná správa za obdobie od 16. 3. 2005 do 15. 6. 2005.
Pravidelné zapájanie partnerov do spracovania analytických prác je zabezpečené prostredníctvom  metódy štruktúrovanej odbornej diskusie na viacerých úrovniach. Ide o zasadnutia medzirezortnej pracovnej skupiny na úrovni generálnych riaditeľov a riaditeľov odborov, stretnutia expertnej skupiny pod názvom Partnerstvo pre Národný rámec a proces komunikácie s verejnosťou.