Správa o bezpečnostnej situácii v Slovenskej republike za rok 2002

1.	Charakteristika bezpečnostnej situácie v Slovenskej republike
Bezpečnostná situácia sa oproti roku 2001 výrazne nezmenila. Naďalej bola ovplyvňovaná narastajúcim násilím, korupčným správaním a pokračujúcim úpadkom morálnych hodnôt. Neúcta k zákonom a ich účelová aplikácia elitami spoločnosti sa odzrkadľovala v postojoch a konaní        aj ostatných spoločenských vrstiev. Tieto javy sa premietli do nárastu kriminality násilnej, majetkovej a ekonomickej povahy. Okrem toho bol ovplyvňovaný aj medzinárodnými aspektmi. Občania oveľa citlivejšie vnímali prenikanie nových trendov medzinárodnej organizovanej kriminality do spoločnosti. Po tragických teroristických udalostiach v USA sa aj na našom území prejavila aktivita extrémistických hnutí. 
Rasovo motivované trestné činy zaznamenali takmer trojnásobný nárast. Túto trestnú činnosť je možné považovať za stále aktuálnejšiu hrozbu pre vývoj bezpečnostnej situácie. Dôvodom        je rozrastajúca sa skupina recidivujúcich maloletých a mladistvých páchateľov inklinujúcich k rasovo nezmieriteľným hnutiam. Nedošlo však k prejavom skupinového násilia a extrémizmu ani k väčšiemu konfliktu medzi občanmi.
Výsledky hodnotenia pocitu bezpečia občanov nasvedčujú, že väčšina (53,3%) sa cíti bezpečne (zdroj: Vývoj dôveryhodnosti Policajného zboru a analýza faktorov, ktoré ju ovplyvňujú, Akadémia Policajného zboru, Bratislava 2002.). Pretrváva však všeobecná nespokojnosť s riešením násilnej kriminality, závažných ekonomických trestných činov (podvody, sprenevery, daňové úniky a pod.), korupcie, s účinnosťou boja proti organizovanému zločinu a drogovej kriminalite. To       sa prejavilo i v poklese dôvery občanov voči štátnym orgánom a inštitúciám, teda aj voči Policajnému  zboru.
Bezpečnostnú situáciu ovplyvnil aj pokračujúci nepriaznivý vývoj migrácie zo stredoázijského priestoru. Došlo k výraznému aktivizovaniu medzinárodných organizovaných skupín vykonávajúcich organizované formy prevádzačstva. Tieto využívali naše územie ako nárazníkovú zónu štátov Schengenskej dohody, resp. odpočinkovú zónu migračných vĺn pred cestou do štátov západnej Európy. Prijaté opatrenia riešili vzniknutú situáciu na budúcej vonkajšej hranici schengenského typu, avšak na vnútornej hranici predstavujú zložitý problém, ktorý môže ovplyvňovať vzájomné vzťahy so susednými štátmi.
Skutočnosť, že sa organizovaný zločin etabloval na území štátu, výrazne ovplyvňovala nielen verejnú mienku, ale aj samotnú podstatu spoločnosti. Policajný zbor s cieľom eliminovať jeho činnosť narušil štruktúry ďalších organizovaných a zločineckých skupín, vrátane ich väzieb         na zahraničie a ukončil vyšetrovanie viacerých závažných trestných činov. Právoplatné skončenie týchto trestných vecí však aj naďalej naráža na problémy v ďalších štádiách trestného konania. 
Závažným problémom, i z medzinárodného hľadiska, je korupcia. Jej potláčanie patrilo medzi prioritné úlohy rozpracovaného Národného programu boja proti korupcii. Dosiahnuté výsledky v odhaľovaní a objasňovaní tohto druhu trestnej činnosti však nie sú adekvátne vykonaným opatreniam. 
V ekonomickej kriminalite došlo k určitému posunu v objekte útoku páchateľov závažnej organizovanej ekonomickej trestnej činnosti. Kým v predchádzajúcom období boli objektmi útoku najmä štátny rozpočet a bankový sektor, v roku 2002 výrazne prevažoval občan. Tento posun bol zapríčinený bankrotom nebankových subjektov ku škode značného počtu občanov, pričom spoločenská nebezpečnosť je značne vysoká. 
Občan vnímal svoju bezpečnosť cez svoje skúsenosti z porušovania verejného poriadku a cez zabezpečenie svojej ochrany pred tzv. drobnou kriminalitou. Administratívne formy práce predovšetkým služby poriadkovej polície vyvolané trestnoprávnou úpravou sa odzrkadľovali v počtoch policajtov na miestach páchania drobnej kriminality a následne v postojoch občanov voči Policajnému zboru. Názory občanov, že riešenie narastajúcej drobnej kriminality ustupuje     do úzadia, naznačujú nutnosť štrukturálne riešiť prerozdelenie úloh v Policajnom zbore tak, aby boli pokryté najpálčivejšie problémy vnútornej bezpečnosti štátu, ale aj opodstatnené požiadavky občanov.
Na úseku dopravnej bezpečnosti napriek poklesu počtu dopravných nehôd a znižovaniu závažnosti ich následkov pretrvávali problémy pri dodržiavaní predpisov a dopravnej disciplíny  účastníkmi cestnej premávky. 
Účinnosť ovplyvňovania bezpečnostnej situácie je výsledkom práce všetkých bezpečnostných zložiek štátu. Vývoj bezpečnostnej situácie bol teda odrazom práce polície, ozbrojených zborov a súčinnosti so zainteresovanými orgánmi, ale aj podpory občanov pri riešení zložitých otázok kriminality v spoločnosti. Riešenie kriminality a ďalších negatívnych javov však naďalej zostáva na Policajnom zbore, keďže zameranie činnosti ostatných orgánov je orientované iba       do vymedzenej oblasti vnútorného poriadku a bezpečnosti. 
2.	Vývoj trestnej činnosti v Slovenskej republike
V roku 2002 bolo evidovaných 107 373 trestných činov. Došlo k nárastu o 14 320 trestných činov a počet zistených trestných činov na 10 000 obyvateľov dosiahol hodnotu 198,7 (nárast o 26,5). Tento nárast nevznikol vývojom bezpečnostnej situácie. Príčinou nárastu počtu trestných činov bola zákonná úprava výšky škody spôsobenej trestnou činnosťou (z dvojnásobku na násobok minimálnej mzdy, na jeseň 2001) a zrušenie predprípravného konania a inštitútu preverovania  (protokolárne evidovanie aj podozrení z trestnej činnosti, v roku 2002). Trestnou činnosťou vznikla škoda 28,8 mld. Sk, čo je o 16,6 mld. Sk viac ako v roku 2001. Z celkového počtu objasnených trestných činov (55 212) bolo policajnými orgánmi a vyšetrovateľmi Policajného zboru návrhom na podanie obžaloby ukončených 25 624, návrhom na podmienečné zastavenie trestného stíhania 612 a návrhom na zmier 150 trestných činov, pričom tento inštitút bol zavedený až od 1. októbra 2002. Z predchádzajúcich rokov bolo ukončených 1 949 vecí. 
2.1.	Násilná kriminalita, rasovo motivované násilie, extrémizmus a terorizmus
Násilná trestná činnosť má už niekoľko rokov stúpajúcu tendenciu. V roku 2002  pokračoval nárast násilia a hrozby násilím za použitia zbrane (o 356). Z celkového počtu 15 020 evidovaných násilných trestných činov bolo objasnených 12 948, čo je pokles o 244 trestných činov. Z počtu objasnených trestných činov bolo návrhom na podanie obžaloby ukončených 4 439, návrhom      na podmienečné zastavenie trestného stíhania 69 a návrhom na zmier 26 trestných činov. Výrazne sa prejavil nárast počtu ublížení na zdraví (o 651), lúpeží (o 212), úmyselne založených požiarov motorových vozidiel (o 21) a týraní zverenej osoby (o 59). Násilnou trestnou činnosťou vznikla škoda 112,5 mil. Sk. 
Zo 128 vrážd boli najzávažnejšie nájomné vraždy (7), ktorých trend je rastúci. Tieto neboli doménou len podsvetia, ale napr. páchateľ bol nútený k vražde vydieraním, resp. vykonal vraždu na základe objednávky rodinného príslušníka. Boli zaznamenané vraždy so sexuálnym (1), lúpežným motívom (6), ale aj vraždy maloletých ako dôsledok manželských rozporov, resp. rozporov medzi občanmi (6). Napr. páchateľ usmrtil manželský pár a ich maloleté dieťa a následne sa pokúsil o usmrtenie dvoch ďalších osôb na základe rozporov v občianskom spolunažívaní. Z celkového počtu vrážd bolo objasnených 107 a návrhom na podanie obžaloby bolo ukončených 54 trestných činov.
Ďalšími závažnými prípadmi boli výbuchy nastražených výbušných systémov a úmyselne založené požiare. Zaznamenaných bolo celkom 10 výbuchov nastražených výbušných systémov, pri ktorých boli dve osoby usmrtené (napr. výbuch motorového vozidla za pomoci 800 g trhaviny v Bratislave). Z celkového počtu 235 úmyselne založených požiarov bolo objektom útoku až 115 motorových vozidiel, čo je takmer 50 %. Najčastejším motívom bolo zastrašenie osoby, vymáhanie pohľadávok, odstránenie konkurencie a vybavovanie si osobných účtov. Nízka objasnenosť je zapríčinená neochotou poškodených spolupracovať. 
Naďalej pokračuje rast lúpeží. Lúpežné prepadnutia objektov (169) zaznamenali menší nárast ako lúpežné prepadnutia osôb (1 409). Napriek tomu, že v najčastejšie napádaných objektoch        je vybudovaný poplachový systém aj s videotechnikou, bola objasnenosť týchto prípadov (59) a následná žalovateľnosť (33) pomerne nízka. Predmetom záujmu páchateľov lúpežných prepadnutí objektov boli aj naďalej peňažné hotovosti v bankových inštitúciách. Lúpežné prepadnutia osôb sa však darilo za pomoci poškodených pomerne úspešne objasňovať (935) a následne žalovať (509). Naďalej však prevládali lúpeže na verejnosti na osobách maloletých, starých           a podnapitých (napr. lúpež na maloletom, keď mu páchateľ odcudzil keramické pero v hodnote     35 Sk a spôsobil zranenia s dobou liečby 7 dní, lúpež na starej osobe dvoma páchateľmi pre         40 Sk). 
Celkom bolo evidovaných 1 145 prípadov vydierania, z ktorých bolo 1 003 objasnených, avšak len 326 trestných činov bolo ukončených návrhom na podanie žaloby. Došlo k opätovnému zvýšeniu počtu prípadov hrubého nátlaku pri požadovaní poplatkov za ochranu majetku podnikateľov (z 18 na 28) a vydierania formou vymáhania pohľadávok (z 5 na 8). Príčinu nízkej žalovateľnosti je možné vidieť v neochote poškodených spolupracovať.   
V hodnotenom období bolo evidovaných celkom 109 rasovo motivovaných - extrémistických trestných činov (nárast o 69), z ktorých bolo 76 objasnených. Z  toho 22 trestných činov bolo preverovaných a vyšetrovaných ako násilie s rasovým motívom. Z nich bolo objasnených             16 trestných činov s následným podaním návrhu na obžalobu u 10 trestných činov. Rasovo motivované útoky boli smerované proti občanom rómskej národnosti a proti osobám afrického       a ázijského typu. V prevažnej miere boli sprevádzané prvkami extrémizmu. Nárast aktivity extrémistických skupín na našom území vyplýva nielen z dlhoročného zanedbávania cieleného ovplyvňovania názorov maloletých a mladistvých zo strany rodiny, školstva, médií a záujmových organizácii, ale aj reminiscencie rasovo nezmieriteľných myšlienok v spoločnosti. Takmer trojnásobný nárast trestnej činnosti s prvkami extrémizmu bol ovplyvnený ofenzívou  Policajného zboru voči aktivitám a verejnému zviditeľňovaniu pravicových extrémistov (trestné stíhanie nositeľov symbolov propagujúcich rasovú neznášanlivosť, preventívnobezpečnostné akcie zamerané na extrémistov, využívanie prostriedkov operatívnopátracej činnosti), ale aj aktívnym prístupom mimovládnych organizácií, ktoré sa podieľali na oznámení niektorých prípadov. 
Boli preverované a vyšetrované aj viaceré závažné prípady extrémizmu s organizovaným prvkom, medzinárodným prepojením a páchaných prostredníctvom Internetu. Taktiež boli zaregistrované viaceré prípady napadnutia osôb bielej pleti pre svoj odlišný názor, resp. pre svoju príslušnosť k niektorej mládežníckej subkultúre, ktorá  nesúhlasí s názormi a ideami pravicových extrémistov, najmä príslušníkov hnutia skinheads (tieto prípady neboli štatisticky evidované ako rasovo motivované).
Činnosť pravicového spektra extrémistickej scény bola charakteristická organizovaním a navštevovaním koncertov hudobných skupín, organizovaním zrazov pri rôznych výročiach         a spomienkových akciách. Tu boli zaznamenané otvorené prvky propagácie rasovo nezmieriteľných myšlienok. Oproti predchádzajúcemu roku organizátori akcií v dôsledku aktívnych opatrení zo strany Policajného zboru  organizovali akcie pre menší počet  osôb (maximálne do 100 osôb). Rizikové boli najmä akcie hromadného charakteru (Svrčinovec, Nimnica, Prievidza, Bratislava atď.). Aktivity ľavicového spektra extrémistickej scény neboli výrazné. Predpoklad,     že počas summitu NATO v Prahe dôjde k radikalizácii a zvýšeným aktivitám ľavicovo orientovaných extrémistických skupín sa nenaplnil. Možno konštatovať, že protesty proti NATO uskutočnené na našom území prebehli bez vážnejších incidentov. 
Najväčší počet prípadov násilnej kriminality bol sústredený na území štátu do štyroch ohnísk: Bratislavy, Žiliny, Banskej Bystrice a Košíc. V Bratislavskom kraji napriek pomerne nízkemu celkovému počtu násilných trestných činov bola dominantná trestná činnosť s rasovým motívom    a lúpeže. V Žilinskom kraji bolo spáchaných najviac trestných činov ublíženia na zdraví                 a trestných činov s rasovým motívom. V Košickom kraji bolo spáchaných najviac vrážd a vysoký počet ublížení na zdraví a lúpeží. V Banskobystrickom kraji výrazne vystúpil do popredia počet trestných činov ublíženia na zdraví. Teritoriálne rozloženie násilnej kriminality je naďalej ovplyvňované rozdielnym sociálnym postavením občanov. To sa odráža v narastajúcej radikalizácii predovšetkým mladej generácie nielen k spoločnosti, ale aj iným rasám žijúcim         na území štátu. Tieto faktory je možné považovať za akcelerátor násilnej  kriminality v jednotlivých regiónoch.  
V priebehu hodnoteného obdobia boli prijímané opatrenia zamerané na eliminovanie narastajúceho počtu násilných trestných činov so zbraňou a aktivít extrémistických hnutí. Internými predpismi bol upravený postup a cielené eliminovanie extrémistických aktivít rasisticky zameraných hnutí, čo sa odrazilo v utlmení týchto prejavov. V rámci predpokladaného nárastu aktivít motocyklových gangov boli prijaté opatrenia na elimináciu ich negatívnych prejavov. Taktiež boli prijaté opatrenia na úseku štátneho dozoru nad súkromnými bezpečnostnými službami. V praxi bola aplikovaná novela zákona o súkromných bezpečnostných službách, ktorá zaviedla preverenie spoľahlivosti osôb vykonávajúcich ochranu objektov s cieľom zásadným spôsobom personálne ovplyvniť nielen ochranu objektov osobitnej dôležitosti, ale aj riešiť trestnosť pracovníkov súkromných bezpečnostných služieb. Na tieto opatrenia nadväzovala príprava návrhu novely zákona o ochrane pred zneužívaním alkoholických nápojov a zriaďovaní a prevádzke protialkoholických záchytných izieb s cieľom riešiť zložitú situáciu na úseku boja proti alkoholizmu. Napriek odporu zainteresovaných rezortov pri predložení tohto návrhu zákona je potrebné zdôrazniť, že neriešenie problému alkoholizmu v mnohých prípadoch prerastá            do trestných činov násilnej povahy. Taktiež bola venovaná pozornosť príprave zákona o používaní deoxyribonukleovej kyseliny na identifikáciu osôb, s cieľom uľahčiť prácu pri dokazovaní predovšetkým násilnej trestnej činnosti.  Podobne aj v návrhu nového znenia zákona o zbraniach a strelive a vykonávacej vyhláške si Policajný zbor kládol za cieľ vytvoriť zákonné podmienky   pre obmedzenie rastu násilnej trestnej činnosti so zbraňou. Na tieto opatrenia nadviazali                 aj opatrenia zamerané na vyššiu efektívnosť operatívnopátracej činnosti, technického monitorovania záujmových objektov (723) a preventívnych aktivít Policajného zboru. 
2.2.	Mravnostná kriminalita
Počet mravnostných trestných činov opakovane stúpol predovšetkým pri zneužívaní závislých osôb (o 19), kupliarstve (o 14) a obchodovaní s ľuďmi (o 11). Z celkového počtu         773 evidovaných mravnostných trestných činov bolo objasnených 672, čo je o 51 trestných činov menej ako v roku 2001. Návrhom na podanie obžaloby bolo ukončených 385 trestných činov.       Zo skladby mravnostných trestných činov vyplýva, že najviac bolo spáchaných trestných činov sexuálneho zneužívania (389) a znásilnení (171). Oficiálne štatistické ukazovatele však neodrážajú reálny stav mravnostnej kriminality, keďže táto je vo väčšine prípadov páchaná latentnou formou. 
S problematikou znásilnení úzko súvisia trestné činy spojené s domácim násilím, ktoré zahŕňa násilie voči ženám, násilie voči deťom, znásilnenie v rámci manželstva a iné násilne vymáhané sexuálne aktivity (napr. incest). Alarmujúca je brutalita rodičov k deťom v súvislosti     s týraním osoby blízkej a zverenej. 
Pri obchodovaní s ľuďmi a kupliarstve nedošlo v hodnotenom období k významnej zmene motívu. Prevládajúcim prvkom naďalej bolo zjednávanie žien na vykonávanie prostitúcie na území štátu alebo v zahraničí zväčša s ich súhlasom. Zvýšená orientácia páchateľov bola zaznamenaná   na obete z radov maloletých, mladistvých a osôb blízkych veku mladistvého, s cieľom ich sexuálneho zneužitia, resp. na výrobu, distribúciu, predaj a rozširovanie pornografického materiálu aj prostredníctvom Internetu. V spolupráci s Interpolom boli riešené viaceré prípady, keď páchatelia umiestnili detské pornografické diela na serveroch v Slovenskej republike resp. v zahraničí, pričom webové stránky boli umiestňované na zahraničných serveroch slovenskými zriaďovateľmi alebo prevádzkovateľmi. 
Teritoriálne rozloženie tejto trestnej činnosti je ovplyvnené nízkou schopnosťou niektorých skupín občanov vnímať tento druh trestnej činnosti ako protiprávne konanie. Na jej páchaní         sa podieľali aj osoby, ktoré majú blízky vzťah ku kriminálnemu prostrediu, s inou sexuálnou orientáciou a sexuálnymi úchylkami. Motívom narastajúcej skupiny maloletých, mladistvých a blízkych veku mladistvého je získanie finančných prostriedkov, resp.  zamestnania v zahraničí. Pohlavné zneužívanie, znásilnenie a ohrozovanie pohlavnou chorobou sa sústreďovalo hlavne      do krajov s vysokou koncentráciou rómskej komunity. 
Na ovplyvňovanie latentných foriem mravnostnej kriminality Policajný zbor realizoval široký okruh opatrení. Bola uplatňovaná kombinácia rôznych prístupov, ako je prednášková činnosť na základných a stredných školách, koordinovanie práce na úseku objasňovania a vyšetrovania, preventívne a represívne akcie. Interným aktom riadenia bol zjednotený postup pri odhaľovaní a dokumentovaní prípadov uverejňovania detskej pornografie na Internete. Prednášková činnosť expertov prispela k zjednoteniu pohľadu policajnej praxe na tzv. domáce násilie. Policajný zbor v úzkom prepojení na rezorty zdravotníctva, práce, sociálnych vecí a rodiny a tretí sektor sa musí v ďalšom období výraznejšie podieľať na riešení problému starostlivosti o obete. K tomu je nutné aktivizovať celú spoločnosť.
2.3.	Majetková kriminalita
Majetková trestná činnosť tvorila významnú časť celkovej trestnej činnosti a v hodnotenom období opäť stúpla (o 3 521). Z celkového počtu evidovaných 57 543 majetkových trestných činov bolo objasnených 17 486, čo je nárast o 1 116 trestných činov. Páchatelia spôsobili škodu vo výške 3,517 mld. Sk. Z počtu objasnených trestných činov bolo návrhom na podanie obžaloby ukončených 8 797, návrhom na podmienečné zastavenie trestného stíhania 211 trestných činov    a u 66 trestných činov bol využitý inštitút zmieru. 
Najzávažnejšie sú krádeže vlámaním, ktoré sú negatívne vnímané prevažnou väčšinou občanov. Ide najmä o krádeže vlámaním do bytov, rekreačných chát, obchodov, reštaurácií, škôl a iných objektov. Pokles bol zaznamenaný u krádeží vlámaním do trezorov a objektov kultúrneho dedičstva. Výrazný nárast bol zaznamenaný u krádeží plodín z polí, ktorý sa prejavil hlavne v okresoch s vysokou nezamestnanosťou.
Napriek poklesu krádeží vlámaním do bytov, rodinných domov a rekreačných chát bola      ich objasňovaniu venovaná výrazná pozornosť. Pozitívne je zvýšenie objasnenosti a žalovateľnosti. U krádeží vlámaním do bytov bolo z 2 785 trestných činov objasnených 1 206, pričom návrhom na podanie obžaloby bolo ukončených 552 trestných činov. Príčinou páchania tejto trestnej činnosti bolo nedostatočné zabezpečenie vchodových dverí bytov a domov, sústreďovanie veľkých finančných hotovostí a predmetov vyššej hodnoty. V niektorých prípadoch     aj samotní poškodení umožnili páchateľom získať tieto informácie. Varujúce sú útoky na majiteľov, pričom dochádza aj k ich ťažkým zraneniam, prípadne usmrteniu. Predmetom záujmu páchateľov neboli len finančná hotovosť a spotrebné predmety, ale aj zbrane, trhaviny, umelecké diela, liturgické predmety a doklady rôzneho druhu (napr. odcudzenie nákladného vozidla s prívesom, kde na prepravovanom tovare vznikla škoda 6. mil. Sk). Došlo aj k poškodzovaniu umeleckých predmetov z voľne prístupných miest, s ich následnou krádežou. Ide hlavne o sochy z kovov, ktoré sú kradnuté (jednotlivé časti)  s cieľom ďalšieho odpredaja do zberných surovín. 
Organizovaná forma páchania trestnej činnosti na úseku majetkovej kriminality sa najviac prejavuje u krádeží motorových vozidiel. Spôsobené škody značne prevyšovali škody spôsobené inou majetkovou trestnou činnosťou. Pozitívne je jej postupné znižovanie od roku 1998.               V hodnotenom období bolo z  5 099 trestných činov objasnených 1 275. Návrhom na podanie obžaloby bolo ukončených 359 trestných činov. Motorové vozidlá boli odcudzované najmä za pomoci kópie kľúčov, dekódovacieho zariadenia na odblokovanie riadiacej jednotky a špeciálne upraveného imobilizéru. Veľký podiel na tom má nedostatočné zabezpečenie vozidiel, ale tiež slabý bezpečnostný systém vo výrobnom závode firmy Volkswagen Bratislava. Priamo z výrobného závodu boli odcudzené dôležité súčiastky (napr. imobilizéry). Vo väčšine prípadov krádeží motorových vozidiel nasledovala zmena identity vozidla pre jeho ďalšiu legalizáciu. Formy legalizácie sa v hodnotenom období nezmenili. 
Objasnenie viacerých prípadov poukazuje na špecializáciu páchateľov, kde mal každý člen skupiny presne vymedzenú činnosť (Senec, Liptovský Mikuláš). V tretine prípadov sa predpokladá fingovanie krádeže s cieľom získania neoprávneného zisku od poisťovne. Zväčša šlo o podvodné konanie osôb, ktoré používali vozidlá nakúpené v leasingových spoločnostiach, alebo požičané v požičovniach. Ďalšie poisťovacie podvody sa páchali na podklade fingovaných dopravných nehôd. Objasňovanie týchto poisťovacích podvodov vyžadovalo preukázanie spolupáchateľstva likvidátorom poisťovní a policajtom, ktorí tieto fingované nehody dokumentovali.
Za hodnotené obdobie došlo k nárastu evidovaných prípadov krádeží vecí z motorových vozidiel (o 915) a zníženiu počtu objasnených a žalovaných prípadov. Predmetom záujmu boli predovšetkým predmety vyššej finančnej hodnoty voľne ležiace v aute. Páchatelia využívali postup rýchleho odcudzenia záujmového predmetu z vozidla a jeho okamžitý predaj priekupníkom. 
Teritoriálne rozloženie majetkovej kriminality je ovplyvnené aj zlou ekonomickou situáciou občanov. Na jej páchaní sa podieľali prevažne nezamestnaní prvopáchatelia, osoby s blízkym vzťahom na kriminálne prostredie, z radov maloletých a mladistvých, ale aj drogovo závislé osoby. Najväčší počet krádeží motorových vozidiel bol zaevidovaný v Bratislavskom kraji. Väčšie mestá (Bratislava, Košice) sa odlišujú od ostatných v tom, že krádeže vlámaním do bytov a rodinných domov vo veľkej miere páchajú narkomani. Výnimkou nie sú ani krádeže pripravované dlhší čas, ktoré sľubujú vyšší zisk (napr. z bytov úspešných podnikateľov, majiteľov cenných zbierok             a pod.).
V priebehu hodnoteného obdobia boli prijímané opatrenia zamerané na riešenie zložitej situácie predovšetkým pri krádežiach vlámaním do bytov a krádeží motorových vozidiel. Napriek snahe o jasnejšie vymedzenie inštitútu „zaistenie veci“ v § 21 zákona o Policajnom zbore (novelizovaný zákonom č. 490/2001 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2002) naďalej pretrváva problém možnej legalizácie. Vzhľadom na narastajúci počet krádeží umeleckých predmetov bol uvedený do policajnej praxe informačný systém evidencie odcudzených alebo nájdených umeleckých diel a starožitností s úzkym prepojením na verejnosť cestou internetu. Zriadením špecializovaného tímu boli vytvorené podmienky pre budovanie špecializovaného pracoviska na tento druh trestnej činnosti. Tento sa zaoberal okrem odhaľovania páchateľov krádeží vlámaním do objektov so starožitnosťami a kultúrnych objektov aj odhaľovaním páchateľov legalizácie kradnutých predmetov. Taktiež na zlepšenie stavu na úsekoch krádeží motorových vozidiel, krádeží vlámaním do bytov a rodinných domov boli zriadené špecializované tímy. Okrem týchto opatrení Policajný zbor venoval zvýšenú pozornosť technickej ochrane objektov, ich napojením na strediská registrovania poplachu. V súčasnej dobe je napojených 7 224 objektov. Na základe signálu technickej ochrany objektov bolo zadržaných 205 páchateľov. 
2.4.	Ekonomická kriminalita a korupcia
V roku 2002 naďalej pokračoval trend rastu ekonomickej trestnej činnosti. K zdvojnásobeniu (o 7 000) výrazne prispel nárast podvodných konaní (o 4 010), prípadov sprenevery (o 1 021), skrátenia daní (o 671) a korupcie (o 56). Spôsobená škoda sa touto trestnou činnosťou oproti roku 2001 strojnásobila, dosiahla výšku 24,625 mld. Sk. Z celkového počtu 14 448 evidovaných ekonomických trestných činov bolo objasnených 8 240, čo je nárast o 2 567 trestných činov. Z objasnených trestných činov bolo návrhom na podanie obžaloby ukončených 3 811, návrhom    na podmienečné zastavenie trestného stíhania 91 a návrhom na zmier 33 trestných činov. 
V ekonomickej trestnej činnosti prevažovali podvody. Celkom ich bolo evidovaných 7 176, z ktorých bolo objasnených 4 177 (nárast o 1 704). Návrhom na podanie obžaloby bolo ukončených 1 986, návrhom na podmienečné zastavenie trestného stíhania 20 a návrhom na zmier päť trestných činov. V rámci špecifických foriem trestného činu podvodu (úverový, subvenčný a poisťovací podvod, neoprávnené obohatenie, podvodný a zavinený úpadok) bolo evidovaných 316 trestných činov, z ktorých bolo 185 objasnených a následne 94 ukončených návrhom na podanie obžaloby, pričom len u dvoch trestných činov bol predložený návrh na podmienečné zastavenie trestného stíhania. V ostatných prípadoch sa pokračuje vo vyšetrovaní. (Napr. v tzv. prípade Duckého zmeniek sa podarilo zachrániť v prospech SPP, a.s. Bratislava  30 zmeniek v celkovej hodnote 8,5 mld. Sk. Pokračuje sa v dokumentovaní prípadov podozrenia z trestného činu podvodu  voči  VSŽ, a.s. Košice so škodou  600 mil. Sk., ale aj voči VÚB, a.s. Bratislava so škodou 5 mld. Sk, u ktorého už bolo obvinených 7 podozrivých.) Špecializovaný tím ukončil v hodnotenom období 21 prípadov latentnej obzvlášť závažnej trestnej činnosti podvodného charakteru, pričom bolo obvinených 36 osôb. 
K podvodným konaniam dochádzalo aj medzi občanmi, najmä pri predaji nehnuteľností         a rôznych pôžičkách finančných hotovostí. Na tomto úseku bolo predložených 144 návrhov na začatie trestného stíhania, čo je nárast o 58 trestných činov. Veľká miera dôvery občanov alebo nepozornosť pri spisovaní zmlúv umožňovali aj páchanie trestného činu úžery (3). Páchatelia využívali nedostatočnú informovanosť, najmä starších občanov a ich nízke právne vedomie. Hoci občania boli upozorňovaní na jednotlivé prípady, naďalej sa tieto prípady vyskytujú. 
Významnú skupinu ekonomických trestných činov tvorili podvodné nákupy a sprenevery     (2 400). Najčastejšie išlo o odber tovaru prenajatého na leasingovú zmluvu, alebo zakúpeného na úver. Kým v predchádzajúcich rokoch boli predmetom záujmu páchateľov sprenevery najmä štátny rozpočet, verejný záujem a bankový sektor, v roku 2002 výrazne prevažoval občan. Tento presun záujmu páchateľov je preukázateľný bankrotom nebankových subjektov. Ide o BMG Invest, s. r. o. Košice,  Horizont Slovakia, a. s. Košice, Sporoinvest, a. s. Košice, AGW, s. r. o. Košice, Drukos, a.s. Banská Bystrica, SUN, s. r. o. Bratislava, Národný bytový fond a. s. Bratislava, Slovenské životné sporenie,  a. s. Bratislava, ktoré poškodili niekoľko stotisíc vkladateľov a bola im spôsobená škoda viac ako 17 mld. Sk. Napriek zložitosti a rozsiahlosti dokumentovania boli štyri prípady ukončené návrhom na podanie žaloby. V ďalších prípadoch (napr. SaS Slovensko, Technoinvest, s. r. o. Bratislava, Investment, s. r. o Košice, V – Finance - záložňa Michalovce) bolo začaté trestné stíhanie.
Veľkú pozornosť si vyžadovalo odhaľovanie, objasňovanie a vyšetrovanie trestnej činnosti v oblasti daní a ciel, resp. ostatných trestných činov poškodzujúcich okrem iných aj záujmy štátu (napr. nová forma páchania trestnej činnosti v súvislosti s obchodovaním s tabakovými výrobkami prostredníctvom balíkov zasielaných poštou). Celkom bolo evidovaných 1 364 trestných činov skrátenia daní (nárast o 671). S touto trestnou činnosťou súvisia aj prípady poškodzovania meny (711), poškodzovania veriteľa (333), nedovolená výroba liehu (14) a neoprávnené podnikanie (52), ktoré  zaznamenali nárast. Venovaná bola pozornosť aj odhaľovaniu legalizácie príjmov z trestnej činnosti s využitím informácií získaných hláseniami o neobvyklých obchodných operáciách (bolo podaných 55 návrhov na začatie trestného stíhania, čo predstavuje nárast o 43 prípadov). 
Súčasťou mnohých podvodných konaní boli trestné činy úplatkárstva (65, nárast o 34)          a podplácania (74, nárast o 22). Z celkového počtu 139 trestných činov korupčného  konania (nárast o 56) bolo objasnených 118 trestných činov. Z počtu objasnených trestných činov bolo návrhom na podanie obžaloby ukončených 69 trestných činov. Išlo o nadobudnutie rôznych osobných výhod v konaní pred orgánmi štátnej správy a výhod medzi podnikateľskými subjektmi. Riešené prípady korupcie nasvedčujú tomu, že sa korupcia vyskytovala pri verejných súťažiach a výberových konaniach, pri štátnych zákazkách a pri prideľovaní štátnych dotácií v rôznych oblastiach. Taktiež bola zaznamenaná v oblasti poskytovania povolení a licencií na dovoz resp. vývoz tovarov do zahraničia, na vykonávanie rôznych činností či povolení na stavebné práce. V daňovej oblasti sa vyskytovala pri neoprávnenom poskytovaní súhlasu na výplatu nadmerného odpočtu dane z pridanej hodnoty, pri vystavovaní rôznych potvrdení pre podnikateľov. V oblasti colnej správy sa korupcia prejavovala pri dovoze a vývoze tovarov, pri zabezpečovaní dokladov potrebných na uplatnenie si nadmerného odpočtu dane z pridanej hodnoty a v neposlednom rade v oblasti súdnictva sa prejavovala pri konkurzných konaniach. V niektorých prípadoch neštandardne rýchle rozhodnutia, nevýhodné predaje a hospodárenie správcov konkurznej podstaty, rozhodovanie v trestných veciach a neobvyklé urýchlené konania súdov v obchodných veciach     sú spojené s trestnými činmi zneužívania právomoci verejného činiteľa pri verejnom obstarávaní, nakladaní s finančnými prostriedkami na dotácie štátu, nedôvodné uprednostňovanie pri zápisoch do katastra na katastrálnych úradoch a správach katastra. (Napríklad prijímanie úplatku 200 000 Sk riaditeľom domova sociálnych služieb, pracovníkom daňového úradu od súkromného podnikateľa v sume 100 000 Sk, prijímanie úplatku a zneužitie právomoci verejného činiteľa pracovníkom colného úradu pri preprave tovaru v sume 13,5 mil. Sk, prijímanie úplatku súdnym exekútorom v sume 100 000 Sk, prijímanie úplatku 250 000 Sk pracovníčkou mestského úradu, prijímanie úplatku 300 000 Sk súkromnou podnikateľkou a vyžadovanie úplatku 3 mil. Sk a pod.). Korupčné správanie sa vyskytovalo aj v radoch príslušníkov Policajného zboru. Na riešenie celospoločenského problému korupcie Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky a Generálna prokuratúra Slovenskej republiky vypracovali a začali s realizačnou fázou projektu informačného prepojenia a spoločného postupu v jednotlivých prípadoch.
V hodnotenom období nebola evidovaná počítačová kriminalita s priamym dôsledkom         na podvodné konania, resp. úverové a daňové trestné činy. Šlo o trestnú činnosť súvisiacu              s porušovaním autorských práv (87), ale aj detskou pornografiou a podporou hnutí smerujúcich      k porušovaniu ľudských práv a slobôd. Na úseku porušovania autorských práv bolo ukončených    28 prípadov softvérového pirátstva. 
V oblasti environmentálnej trestnej činnosti bola zameraná pozornosť na zistenie skutočného stavu tejto kriminality vzhľadom na jej vysokú latenciu. V oblasti boja s nelegálnym obchodom s tovarom CITES (ohrozené druhy rastlín a živočíchov) sa ukázalo, že ide o rozsiahlu trestnú činnosť, ktorá je vykonávaná medzinárodnými organizovanými skupinami páchateľov (napr. protizákonná držba chránených papagájov s vyčíslenou hodnotou 13 mil. Sk). Rovnaké informácie boli získané o trestnej činnosti týkajúcej sa pytliactva (zo 75 trestných činov bolo objasnených 71) a ohrozovania životného prostredia (napr. poškodenie ropovodu so škodou 20 mil. Sk) a nelegálneho obchodu s drevnou hmotou (z 128 trestných činov bolo objasnených 70). Na úseku nelegálneho obchodu s drevnou hmotou bolo zistené, že cielene dochádza k  vykrádaniu slovenských  lesov.  Do  čiernej  ekonomiky  tak  prúdi  ročne okolo 4 mld. Sk so všetkými dôsledkami na pokles stability lesných ekosystémov (povodne, zosuvy a erózia pôdy). Najrozšírenejším spôsobom je využívanie rozdielu medzi zásobami v lese oficiálne deklarovanými v lesných hospodárskych plánoch a skutočnými zásobami. Hlavným problémom pri odhaľovaní    a dokumentovaní tohto druhu kriminality bola nedostatočná odborná pripravenosť Policajného zboru a tiež absencia účinnej a reálnej spolupráce kompetentných štátnych orgánov a inštitúcií.
Do ekonomickej trestnej činnosti je zapojených množstvo subjektov, často i zo zahraničia. Dokumentovanie tejto trestnej činnosti kladie zvýšené nároky na čas a najmä na odbornosť príslušníkov Policajného zboru. Na páchaní závažnej organizovanej ekonomickej trestnej činnosti sa podieľali v prevažnej miere osoby s vysokoškolským a odborným vzdelaním, pričom išlo        aj o osoby s vyšším spoločenským postavením. 
Po teroristických útokoch v USA bola zvýšená pozornosť venovaná činnosti a finančným operáciám subjektov podozrivých z účasti na terorizme. Pri preverovaní podozrivých bankových operácií bola činnosť Policajného zboru orientovaná i na získavanie informácií o možnom prepojení preverovaných subjektov s teroristickými skupinami v rizikových oblastiach. Neboli však zistené informácie, ktoré by takéto prepojenie potvrdili. 
Vyššia koncentrácia ekonomických trestných činov bola v sledovanom období zaznamenaná vo väčších mestách, čo je objektívne dané niektorými faktormi, príznačnými pre väčšie aglomerácie. Špecifické postavenie Bratislavy, ktorá zaznamenala nárast ekonomickej kriminality o 130%, vyplýva z jej geografickej polohy a zvýšenej možnosti kontaktov na zahraničné organizované skupiny páchajúce organizovanú trestnú činnosť aj ekonomického charakteru. Prítomnosť centrálnych orgánov štátnej správy umožňuje organizátorom, resp. páchateľom ľahký legálny prístup k informáciám, ktoré sú často zneužívané k zakrytiu ich protiprávnej činnosti, resp. modifikovanie foriem trestnej činnosti s cieľom vyhnúť sa postihu. Skúsenosti z dokumentovania závažnej organizovanej trestnej činnosti ekonomického charakteru v hodnotenom období poukazujú na umocňovanie medzinárodného prvku a korupcie v tejto trestnej činnosti. Vyšetrovanie niektorých trestných činov sa predlžuje aj v dôsledku zabezpečovania dokladov, listinných dôkazov, následného znaleckého dokazovania, hlavne z odboru účtovníctva. Problémy spôsobuje zvyčajne aj väčší časový odstup medzi spáchaním skutku a jeho realizáciou, ako aj nejednotnosť výkladu niektorých skutkových podstát zo strany prokuratúry a súdov. V ďalšom období bude potrebné vytvoriť predpoklady pre zriadenie a činnosť špecializovaného policajného útvaru, ktorý bude úzko spolupracovať so špeciálnym prokurátorom a špeciálnym súdom v boji proti organizovanému zločinu a korupcii. 
Samotné teritoriálne rozloženie a skladba ekonomickej kriminality vyžadovali prijímanie opatrení pri ekonomicky najzávažnejších prípadoch podvodov a sprenevery. S cieľom zvýšenia teoretickej a odbornej úrovne vyšetrovateľov Policajného zboru vykonávajúcich vyšetrovanie ekonomickej kriminality bol usporiadaný kurz so zameraním na daňovú kriminalitu a kriminalitu súvisiacu s finančným trhom a seminár zameraný na odhaľovanie a vyšetrovanie trestných činov korupcie. Ďalšie opatrenia smerovali do koordinovanej prípravy nasadenia informačného systému (FADO), efektívneho využívania nasadených informačných systémov, informačnotechnických prostriedkov a prostriedkov operatívnopátracej činnosti. Priebežne sa zvyšovala efektívnosť práce vytváraného špecializovaného pracoviska kriminálnej služby na boj s počítačovou kriminalitou. V súlade s kritériami FATF boli vytvorené podmienky pre efektívnu činnosť národnej finančnej spravodajskej jednotky. Do boja s ekonomickou kriminalitou sa zapojil od mája minulého roku     aj Úrad daňového preverovania, ktorý bol zriadený zákonom č. 182/2002 Z. z.. Vzhľadom           na obmedzenú pôsobnosť v trestnom konaní (vyšetrovanie daňových trestných činov s hranicou trestu odňatia slobody do troch rokov) je však jeho efektívnosť obmedzená (v roku 2002 evidoval 34, z toho 21 trestných činov ekonomickej povahy, najmä porušovanie pravidiel o obehu tovaru). V rámci zvyšovania účinnosti boja proti environmentálnej kriminalite boli prijaté opatrenia          na vytvorenie multidisciplinárnej integrovanej skupiny pri medzirezortnom Expertnom koordinačnom orgáne pre boj so zločinnosťou, zameranej na elimináciu nelegálneho obchodovania s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín, ktorej cieľom                je monitoring tejto problematiky a tvorba legislatívnych podmienok na boj s touto kriminalitou. Celkovo bolo vykonaných osem odborných školení týkajúcich sa vyšetrovania trestnej činnosti v oblasti nelegálneho obchodu s tovarom CITES. Tieto školenia absolvovalo 375 príslušníkov Policajného zboru. Okrem týchto školení sa jeden špecialista zúčastnil na školení pracovníkov EÚ, ktorého cieľom bol tréning na identifikáciu tovaru CITES. 
2.5.	Organizovaná a drogová kriminalita
Na základe vyhodnotenia poznatkovej základne a realizovaných prípadov je možné konštatovať, že organizovaný zločin bol v hodnotenom období reálnou hrozbou spoločnosti. Jeho sprievodným znakom bolo predovšetkým násilie (vydieranie, krádeže, poškodzovanie alebo zničenie majetku a pod.), ilegálna preprava a distribúcia drog, ilegálna preprava cudzincov, vymáhanie poplatkov za ochranu, ale aj organizované formy daňových únikov, sprenevery             a podvody. Z celkového počtu 42 evidovaných prípadov organizovaného zločinu bolo objasnených 38. 
Špecializovaný útvar Policajného zboru na začiatku roka 2002 evidoval celkom 26 skupín organizovaného zločinu (z toho jedna cudzinecká, z nich bolo 15 organizovaných                           a 11 zločineckých. V priebehu hodnoteného obdobia bolo zaevidovaných osem nových skupín. Operatívnym rozpracovaním a rozložením, resp. rozpadom bola eliminovaná činnosť 11 skupín, z toho štyroch zločineckých a sedem organizovaných skupín. K 31. decembru 2002 bolo celkom evidovaných 23 skupín organizovaného zločinu, z ktorých je 15 organizovaných (z nich jedna cudzinecká)  a osem zločineckých skupín s približným počtom 400 členov (z nich je 24 cudzincov). 
Najrizikovejším regiónom je Bratislavský kraj, v ktorom je vysoká koncentrácia záujmových osôb organizovaných a zločineckých skupín. Tieto úzko spolupracujú a pri dôležitých záujmoch dochádza k ich postupnému zjednocovaniu. Bolo preukázané, že osoby, ktoré v minulosti patrili      k určitej skupine, sa stretávajú a podieľajú na páchaní trestnej činnosti s osobami z bývalých konkurenčných skupín. Počas dokumentovania činnosti skupín dochádzalo iba k malým zmenám v ich hierarchii napriek tomu, že niektoré podskupiny boli Policajným zborom realizované             a viaceré osoby sú väzobne stíhané. Dochádzalo k ich nahradeniu inými osobami, ktoré sa veľmi rýchlo adaptovali a nahradili vypadnutý článok. 
Vydieraním získavali vplyv nad firmami a podnikateľmi, ktorí im boli nútení pod hrozbou násilia odvádzať pevne stanovené finančné čiastky. Uvedené činnosti zakrývali aj prostredníctvom súkromných bezpečnostných služieb. Pri dokumentovaní tejto trestnej činnosti sa ukazuje, že tak ako u ekonomickej, aj u organizovanej kriminality, je zložitým problémom zabezpečenie dôkazných prostriedkov akceptovateľných zo strany prokuratúry a súdov.
Aktivita pri obchodovaní s ľuďmi vychádza z vysokého dopytu medzinárodných organizovaných skupín po tzv. určitom tovare, predovšetkým z radov mladistvých chlapcov a dievčat. Do tejto trestnej činnosti sa zapájali prevažne mladšie osoby z Nitrianskeho, Žilinského a Košického kraja. V zahraničí sú do tejto trestnej činnosti zainteresované prevažne osoby, ktoré   sa v minulosti podieľali na organizovaní kupliarstva u nás, prípadne boli za túto trestnú činnosť v minulosti trestne stíhané. Spolupracujú s majiteľmi rôznych podnikov poskytujúcich služby erotického charakteru. 
Zo samotného teritoriálneho rozloženia organizovanej kriminality vyplývali aj prijaté opatrenia, ktoré boli zamerané na efektívne eliminovanie skupín v Bratislavskom kraji. Boli realizované opatrenia na operatívne rozpracovanie a mapovanie štruktúr organizovaných skupín, ich väzieb na území štátu a v zahraničí (realizované prípady KYSELINÁRI – likvidácia tzv. bielych koňov - spolupáchateľov ekonomickej a násilnej kriminality za pomoci luhov a kyselín, MOČENOK – organizovaná kriminalita krádeží motorových vozidiel a pod.). Taktiež nové trestno-právne ustanovenia (obchodovanie s ľuďmi, poškodzovanie finančných záujmov Európskych spoločenstiev a precíznejšie definovaného ustanovenia o založení, zosnovaní a podpore zločineckej skupiny a teroristickej skupiny) vytvorili podmienky na ich aplikáciu. Príkladom je obchodovanie s ľuďmi (zo 17 evidovaných prípadov bolo objasnených 16). Súčasne treba dodať,                         že obchodovanie s ľuďmi je aj naďalej ovplyvnené neexistenciou právnej úpravy problematiky prostitúcie v našom štáte a nejednotnou právnou úpravou v krajinách, kam sú obete dopravované. 
Nové inštitúty ako predstieraný prevod, sledovanie osôb a vecí, vyhotovovanie obrazových, zvukových a iných záznamov vytvorili podmienky pre efektívnejší boj s organizovaným zločinom. V hodnotenom období Policajný zbor pokračoval v poskytovaní ochrany a pomoci celkom 50 chráneným a ohrozeným svedkom. To predstavuje nárast o viac ako 200% v porovnaní s rokom 2001. V rámci medzinárodnej spolupráce je vykonávaná recipročná pomoc                     pri zabezpečení ochrany svedkov medzi partnerskými policajnými útvarmi. 
Drogová trestná činnosť aj v roku 2002 tvorila nezanedbateľnú časť evidovanej trestnej činnosti. Táto bola s výraznými obavami vnímaná a odsudzovaná prevažnou väčšinou občanov. Počet trestných činov spojených s distribúciou a konzumáciou drog vzrástol o 78 prípadov. Stúpajúcu tendenciu naďalej potvrdzuje nárast počtu prípadov držby drog pre vlastnú potrebu       (o 55), nedovolenej výroby a držania omamných látok (o 20) a šírenia toxikománie (o dva).             Z celkového počtu evidovaných 1 119 trestných činov bolo objasnených 889, čo predstavovalo pokles o 47 trestných činov. Z počtu objasnených trestných činov bolo návrhom na podanie obžaloby ukončených 493 a sedem trestných činov bolo ukončených návrhom na podmienečné zastavenie trestného stíhania. 
Drogová trestná činnosť sa oproti ostatným druhom trestnej činnosti vyznačuje niekoľkými špecifickými znakmi. Verejnosť sa kriticky stavia hlavne k vonkajším prejavom (narušovanie kvality života občanov zo strany narkomanov prostredníctvom páchanej majetkovej trestnej činnosti), jej pôvodcovia sú však utajení a často ani neprichádzajú do priameho styku s drogou. 
Môžeme ju rozdeliť na aktivity smerujúce k distribúcii drog na domácu scénu a na aktivity   na medzinárodnej drogovej scéne. Pri dovoze drog na naše územie a jej následnej distribúcie        ku konzumentom prostredníctvom dílerov nedošlo ku zmenám. V druhom prípade ide o organizovanie, prípadne poskytovanie pomoci pri transporte drog z producentských oblastí       na trhy mimo nášho štátu. V rámci štátu pôsobí niekoľko zločineckých organizácií, ktoré              sú súčasťou zahraničných zločineckých gangov, prípadne s nimi úzko spolupracujú. Zabezpečujú im kuriérov, prekládku a dočasné uschovanie drog. Boli však zaznamenané nové formy obchodných transakcií a odovzdávanie informácií medzi osobami páchajúcimi túto trestnú činnosť cez Internet. Touto cestou boli odovzdávané nielen informácie o druhoch omamných látok a spôsobe ich použitia, ale aj o distribúcii, resp. boli vytvárané ponukové stránky pre obchod s nimi. 
V hodnotenom období sa zvyšoval vo všetkých regiónoch štátu dopyt po syntetických drogách, a to na „úkor“ drog, ako je heroín, či kokaín. Centrom drogovej kriminality je naďalej Bratislava, odkiaľ získavala heroín väčšina dílerov. Privážaná je sem väčšina importovaného heroínu a kokaínu a tu je tiež najväčšia koncentrácia ilegálnych metamfetamínových laboratórií. Z toho vyplýva aj najväčšia komunita konzumentov drog. 
Páchateľmi drogovej trestnej činnosti v oblasti dovozu drog v riadiacich štruktúrach organizácií sú prevažne občania albánskej národnosti a organizácie nimi riadené sú v západných štátoch označované ako „Rodiny“. Pre „Rodiny“ je charakteristické, že všetky rozhodujúce pozície v organizácií obsadzujú rodinní príslušníci, ostatní plnia len čiastkové úlohy a nepoznajú pozadie činnosti. Pochádzajú z Macedónska, Kosova a v menšej miere aj z ostatných častí bývalej Juhoslávie a Albánska. V menšej miere sa v tejto oblasti presadzujú naši občania.  Ide prevažne o emigrantov a navrátilcov, ktorí majú prepojenie na zahraničné zločinecké štruktúry a týmto poskytujú miestnu a osobnú znalosť. V oblasti distribúcie drog zohrávajú hlavnú úlohu opäť organizácie riadené občanmi albánskeho pôvodu, ktorí si územie Slovenskej republiky podelili       s výlučným právom zásobovať dílerov. V oblasti priameho predaja drog konzumentom zohrávajú primárnu úlohu rómske rodinné klany, ktoré zabezpečujú priamy predaj drog konzumentom, spravidla v bytoch.
Opatrenia boli zamerané na efektívne eliminovanie tejto trestnej činnosti v Bratislavskom kraji a na jednotlivých úsekoch štátnej hranice. Výsledkom je nárast odhalených prípadov tranzitu drog cez štátnu hranicu. Na efektívnosť tohto opatrenia mal pozitívny vplyv koordinovaný postup špecializovaných útvarov Policajného zboru a orgánov Colného riaditeľstva Slovenskej republiky s policajnými zbormi v susedných štátoch. Policajný zbor venoval výraznú pozornosť                   aj preventívnym formám pôsobenia na občanov, osobitne na maloletých a mladistvých. Represívne formy práce sa orientovali na miestach s najväčšou koncentráciou páchateľov. Taktiež boli prijaté opatrenia na úseku vyšetrovania drogovej kriminality, ktoré vychádzali z twiningovej dohody medzi Slovenskou republikou a Francúzskou republikou k problematike redukcie ponuky po drogách. Výsledkom týchto aktivít  bolo zriadenie Národnej koordinačnej skupiny boja proti drogám za účasti zástupcu z úseku vyšetrovania. Súčasne do práce tejto skupiny boli začlenení vyšetrovatelia teritoriálnych útvarov Policajného zboru.  
2.6.	Trestná činnosť súvisiaca so štátnou hranicou
Bezpečnostnú situáciu na štátnej hranici ovplyvňoval pretrvávajúci zvýšený tlak nelegálnych migrantov. V hodnotenom období nedovolene prekročilo štátnu hranicu 15 200 migrantov (pokles o 348). Na územie štátu sa usilovalo preniknúť 4 968 osôb (nárast o 193) a z územia nášho štátu 10 232 osôb (pokles o 541). Najvyšší tlak osôb nedovolene prekračujúcich štátnu hranicu na naše územie bol na úseku štátnej hranice s Ukrajinou (2 376) a Maďarskom (1 747). Z územia štátu bol opakovane najvyšší tlak na úsek štátnej hranice s Rakúskom (5 753) a Českom (3 974). 
Dôvodom migrácie je predovšetkým nízka ekonomická sila a politické zriadenia krajín pôvodu migrantov. Z politických dôvodov migrácie vyplýva vysoký počet žiadostí nelegálnych migrantov o štatút utečenca a následne zvyšovanie počtu dlhodobých (o 110) a trvalých (o 16) pobytov. Následne vzniká stále aktuálnejší problém zabezpečenia režimu v záchytných utečeneckých a pobytových utečeneckých táboroch, ktoré cudzinci pravidelne opúšťajú a následne sú zadržaní na štátnej hranici s Českom a Rakúskom. Najvýraznejší nárast migrantov bol evidovaný z Číny          (o 2 120), Bangladéšu (o 804), Somálska (o 138), Pakistanu (o 110) a z Nepálu (71). Naďalej pokračuje migračná vlna z Indie, došlo k nárastu počtu migrantov (o 99) na 2 432. 
Naše územie je využívané najmä na odpočinok pred ďalšou cestou migrantov do štátov západnej Európy. Slovenská republika sa teda stala „nárazníkovým“ štátom medzi členskými štátmi Schengenskej dohody a rizikovými oblasťami sveta, ktoré sú dlhodobo zdrojom migračných vĺn do Európy. Tomuto vývoju migrácie zodpovedá aj postupné budovanie budúcej vonkajšej štátnej hranice schengenského typu na úseku štátnej hranice s Ukrajinou a na úsekoch s Poľskom, Českom, Rakúskom a Maďarskom - vnútornej štátnej hranice schengenského typu.   
Na úseku štátnej hranice s Ukrajinou tlak narástol o 445 osôb, t. j. o jednu štvrtinu.              Na riešenie problému nelegálnej migrácie na tejto štátnej hranici boli prijaté opatrenia vo vízovej oblasti, technickom a personálnom zabezpečení a pri koordinovanom postupe so štátmi Schengenskej dohody. Na druhej strane vnútorná štátna hranica naznačuje prelievanie tlaku medzi jednotlivými úsekmi štátnej hranice so susednými štátmi. Migranti začali využívať na svojej ceste do západnej Európy nové smery (južná cesta – Ukrajina, Maďarsko, Rakúsko, Slovensko, Česko a ďalej do štátov západnej Európy). 
V činnosti prevádzačských organizácií, ktoré sa podieľali na prevádzaní osôb, boli zaznamenané kvalitatívne zmeny. Výrazným spôsobom sa zvýšila ich profesionalita, úroveň konšpiratívneho spojenia skupín spolupracujúcich na jednotlivých úsekoch štátnych hraníc, ako      aj koordinácia činnosti pri prevádzaní osôb cez štátnu hranicu. Pri prevádzaní používali moderné dopravné, telekomunikačné a iné technické prostriedky, ktoré v mnohých prípadoch nemajú k dispozícii ani policajné útvary. Využívali všetky možnosti k preprave migrantov, ako cez tzv. „zelenú hranicu“, tak aj v úkrytoch rôznych dopravných prostriedkov. Malé skupiny a jednotlivcov vykonávajúcich prevádzačskú činnosť vytláčali z ich záujmového prostredia medzinárodné prevádzačské skupiny (ponúkajú migrujúcim osobám ich bezpečné dopravenie       do cieľovej krajiny za nižšie finančné čiastky ako ich konkurenti). Ich prevádzačské akcie boli vopred veľmi dobre naplánované a zorganizované, prevádzači získavali k spolupráci občanov žijúcich v blízkosti štátnych hraníc, na vysokej úrovni mapovali spôsob zabezpečenia štátnych hraníc, hliadkovú činnosť útvarov Policajného zboru. Nelegálne prekročenia štátnej hranice priamo migrantmi bez prevádzača sa vyskytovali len zriedkavo. Pokračovalo používanie klamlivých akcií, kedy štátnu hranicu prekročila skupina dvoch či niekoľkých migrantov (systém volavky), pričom    v rovnakom úseku prechádzala ďalšia veľká skupina. Organizátori prevádzačstva pokračovali         v úsilí získavať príslušníkov Policajného zboru pre prevádzačstvo.        
V hodnotenom období bolo evidovaných celkom 140 trestných činov  prevádzačstva (pokles o tri). Celkom bolo objasnených 126, čo predstavuje pokles o 10 trestných činov. Z počtu objasnených trestných činov bolo návrhom na podanie obžaloby ukončených 84 trestných činov. V objasňovaní a vyšetrovaní ostatných prípadov pokračujú vecne a miestne príslušné utvary.         V 25 trestných činoch bolo prevádzačstvo vykonané organizovanou skupinou. Recidivistami bolo spáchaných 36 a prvopáchateľmi 98 trestných činov. V šiestich trestných činoch boli                     do prevádzačskej činnosti zapojení mladiství. 
S trestnou činnosťou na štátnej hranici úzko súvisí aj počet priestupkov. V roku 2002 služba hraničnej a služba cudzineckej polície Policajného zboru pri plnení úloh zistila celkom 33 420 priestupkov (pokles o 9 687).  
Vzhľadom na ukončenie činnosti útvaru vojsk hraničnej polície bol riešený deficit počtu príslušníkov na všetkých úsekoch štátnej hranice. Dôraz však bol položený na zabezpečenie úseku štátnej hranice s Ukrajinou. Vzhľadom na potrebu koordinovaného postupu hraničnej a cudzineckej polície a Migračného úradu Slovenskej republiky bol pripravený nový azylový zákon a následne interný predpis o výkone ustanovení tohto zákona. Policajná prax na úseku pobytovej agendy cudzincov si vyžiadala internú úpravu postupu pri skúmaní uzatvárania účelových manželstiev cudzincov. Narastajúci počet medzinárodne organizovaných skupín prevádzačov        si vyžiadal zriadenie „Národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii“, ako účinného medzinárodne overeného prostriedku na ich elimináciu. Taktiež boli vytvorené podmienky pre zosúladenie vízového režimu so štátmi Európskej únie vo vzťahu k tretím štátom. Potreby policajnej praxe pri zabezpečovaní režimu na jednotlivých úsekoch štátnej hranice si vyžiadali úpravu readmisných dohôd, revízia týchto dohôd je v súčasnej dobe pripravená s Českom a Maďarskom. V hodnotenom období prebiehali práce na príprave bilaterálnych zmlúv o policajnej spolupráci so susednými štátmi, ktoré by mali riešiť aj otázky cezhraničného sledovania a prenasledovania.  Bol pripravený projekt nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie a projekt povolenia na pobyt cudzincov (ID karta a pobytová nálepka),      v súlade s acquis. 
3.	Páchatelia a obete trestnej činnosti
3.1.	Páchatelia trestnej činnosti
Maloletí spáchali 4 056  (nárast o 119) činov inak trestných, čo potvrdzuje ich dlhodobý nepriaznivý podiel na kriminalite (7,4%). Závažným problémom sa stáva podiel maloletých              na niektorých druhoch násilnej, mravnostnej a majetkovej kriminality. Spáchali napr.                   339 vydieraní, 66 pohlavných zneužití a 1 011 krádeží vlámaním. Výrazný podiel mali aj na krádežiach poľnohospodárskych plodín z polí a na pytliactve.   
Mladiství spáchali 5 481 (pokles o 110) trestných činov. Opätovne došlo k poklesu              ich podielu na kriminalite (o 1,1%). Napriek tomuto pozitívnemu trendu narastá u tejto kategórie násilie a brutalita (spáchali dve vraždy, ich podiel na rasovom násilí predstavoval 31,3%               a lúpežiach 26,0%). V mravnostnej kriminalite tvoria 35,0% páchateľov pohlavných zneužití. Pri krádežiach sa sústreďoval ich záujem na motorové vozidlá, veci a súčiastky z nich. Z ostatnej kriminality sa prejavuje výrazný podiel na drogovej trestnej činnosti (10,0%).
V hodnotenom období bola preukázaná trestná činnosť 927 (pokles o 127) cudzincom. Cudzinci páchali predovšetkým trestné činy ublíženia na zdraví, násilie proti skupine obyvateľov a proti jednotlivcovi, vreckové krádeže, prevádzačstvo a podvody.  Okrem väzby a výkonu trestu odňatia slobody boli voči nim uplatňované represívne inštitúty ako zákaz pobytu a zánik oprávnenia na pobyt. Administratívne bolo vyhostených 1 098 cudzincov a ďalších 55 bolo vyhostených na základe rozhodnutia súdu.
Z kriminálneho hľadiska naďalej narastá podiel prvopáchateľov, ktorý dosiahol 75,1%. Tieto osoby sa najčastejšie dopúšťali majetkovej a násilnej trestnej činnosti. V ekonomickej kriminalite sa dopustili najčastejšie podvodov, korupcie a sprenevery. Najviac páchateľov bolo vo vekovej kategórii 18 až 30 rokov.
 Z hľadiska vzdelania tvorili páchatelia so základným vzdelaním 65,8%. Z hľadiska sociálneho postavenia páchateľov až 61,2% trestných činov spáchali nezamestnaní (nárast o 3,5%). Najčastejšie páchali majetkovú kriminalitu, najmä krádeže vlámaním. Robotníci spáchali 3 812 trestných činov (nárast o 242), pričom u nich prevládala násilná kriminalita. Podnikatelia spáchali 4 977 trestných činov (nárast o 739) a prevažovali ekonomické trestné činy podvodu        a sprenevery.
Na trestnej činnosti mali podiel aj príslušníci Policajného zboru. V hodnotenom období bolo v 146 (pokles o 11) veciach stíhaných 183 (pokles o 23) príslušníkov Policajného zboru, ktorí spáchali 189 (pokles o 19) trestných činov. Najčastejšie sa dopustili trestného  činu zneužívania právomoci verejného činiteľa (65, čo je pokles o 27), ublíženia na zdraví (41, čo je nárast o osem) a korupcie (12, čo je pokles o päť). Za dopravné nehody bolo stíhaných 22 policajtov (nárast o 10), z toho 10 (nárast o osem) za nehody spôsobené pod vplyvom alkoholu. Trestnej činnosti sa najčastejšie dopúšťali policajti poriadkovej polície (95), dopravnej polície (24), kriminálnej polície (23),  hraničnej polície a cudzineckej polície (23) vo veku od 30 do 40 rokov. Z hľadiska dĺžky služby sa oproti predchádzajúcemu obdobiu trestná činnosť páchateľov policajtov rozkladá najmä medzi dve vekové kategórie, s dĺžkou služby od 5 do 10 rokov (61) a s dĺžkou služby                    od 10 do 20 rokov (58). 
Príslušníci Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky sa v sledovanom období dopustili piatich trestných činov (bez nárastu), príslušníci Železničnej polície troch skutkov (nárast o jeden), vojaci základnej služby spáchali 341 trestných činov (pokles o 365) a vojaci z povolania 101 trestných činov (pokles o 11). Príslušníkom Colnej stráže bolo preukázaných       34 trestných činov (nárast o dva). Pracovníkom ostatných bezpečnostných služieb (obecné polície, súkromné bezpečnostné služby,…) bolo preukázaných 97 trestných činov (pokles  o 71).  
3.2.	Obete trestnej činnosti
V násilnej trestnej činnosti boli najčastejšími obeťami muži. U žien ako obetí násilnej trestnej činnosti prevažovalo násilie proti jednotlivcovi (v 71,5% trestných činoch). V značnej miere        (nie je štatisticky sledované) je možné hovoriť, že tento druh násilia je ekvivalentom domáceho násilia. 
Maloletí tvoria z hľadiska svojho postavenia významnú skupinu obetí. Z objasnených prípadov boli v 7,4 %  obeťou násilnej trestnej činnosti, v 24% prípadov lúpežného prepadnutia,    v 37,9%  prípadov vydierania a v 97,4% prípadov sexuálneho zneužívania. Mladiství, aj napriek tomu že dokážu reagovať na útok páchateľa, naďalej tvoria významnú skupinu obetí. U tejto skupiny prevažujú trestné činy úmyselného ublíženia na zdraví (8,2%) a znásilnenia (31,6%). Ďalšou významnou skupinou obetí sú staré osoby, na ktorých bolo spáchaných 1 917 trestných činov. Na tejto kategórií obetí boli spáchané prevažne násilne trestné činy. Tu prevažujú prípady násilia voči jednotlivcovi, ublíženia na zdraví a lúpežné prepadnutia. Zavraždených bolo 22 starých osôb s rôznym motívom. 
Podnikatelia sa v uplynulom roku stali obeťami 697 trestných činov (nárast o 140). Najčastejšími trestnými činmi spáchanými na nich boli násilie proti skupine obyvateľov a proti jednotlivcovi, ublíženie na zdraví a vydieranie. Zavraždení boli 3 (pokles  o osem). 
Cudzinci boli obeťami v 74 prípadoch (pokles o 13).  V sledovanom období bolo zaznamenaných 259 trestných činov smerujúcich proti príslušníkom Policajného zboru (nárast o päť), 30 proti príslušníkom ozbrojených síl Slovenskej republiky (nárast o dva), 23 proti príslušníkom Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky (nárast o 10) a deväť proti príslušníkom Železničnej polície (pokles o jeden). Vo všetkých kategóriách prevládali prvky násilia, predovšetkým útoky na verejného činiteľa a ublíženie na zdraví. Evidovaných bolo tiež 275 trestných činov (nárast o 25), ktoré smerovali proti hliadkam bezpečnostných zložiek. Až 66,9% týchto útokov malo násilný charakter. 
3.3.	Pátranie po osobách 
V roku 2002 bolo vedené pátranie po 13 114 osobách. Dôvodom pátrania po 11 303 hľadaných osobách bol príkaz na zatknutie, resp, podozrenie z trestnej činnosti, u 1 458 osôb nezvestnosť a u 353 osôb zisťovanie totožnosti. V rámci hľadaných osôb najpočetnejšiu skupinu predstavovali osoby, na ktoré bol súdom vydaný príkaz na zatknutie. Takýchto prípadov bolo celkom 6 053 (nárast o 479), z čoho 4 184 osôb bolo zadržaných (nárast o 284). Druhou najpočetnejšou skupinou sú osoby podozrivé z trestnej činnosti. Takýchto osôb bolo celkom          4 389 (nárast o 186), z nich bolo 3 162 (nárast o 70) zadržaných. Celkom bolo úspešne vypátraných a zadržaných 8 080 osôb.
Pátranie po nezvestných osobách sa vykonáva z dôvodu dobrovoľného odchodu z domova a z dôvodu nedobrovoľného vytrhnutia osôb zo svojho prostredia (zo zdravotných a psychických dôvodov, pre nízky vek  alebo z donútenia inou osobou). Celkom bolo úspešne zrealizovaných        1 131 prípadov. Nezvestnosti v mnohých prípadoch súvisia s páchanou trestnou činnosťou, kde nezvestné osoby boli obeťami trestnej činnosti, resp. ju sami páchajú. Bolo evidovaných niekoľko prípadov, keď sa pátranie po nezvestnej osobe zmenilo na pátranie po hľadanej osobe. Mimoriadna pozornosť je venovaná prípadom pátrania po maloletých a mladistvých osobách, kde                    sú dosahované pozitívne výsledky. Zo 613 prípadov bolo úspešne zrealizovaných 570. Totožnosť bola zistená  pri 11 kostrových nálezoch a 156 mŕtvolách. 
Nezastupiteľnú úlohu v procese pátrania zohrávajú verejnoprávne inštitúcie - rozhlas a televízia. Policajným zborom bude rozšírená možnosť pomoci verejnosti pri vypátraní osôb prostredníctvom Internetu. 
4.	Dopravnobezpečnostná situácia a verejný poriadok 
4.1.	Dopravná nehodovosť 
V roku 2002 bolo evidovaných 57 046 dopravných nehôd (pokles o 212). Zároveň došlo         k poklesu v ostatných základných ukazovateľoch. Z celkového počtu nehôd došlo k usmrteniu účastníkov cestnej premávky u každej 93,5 nehody (zlepšenie o 0,2), k ťažkému zraneniu u každej 25,8 nehody (zlepšenie o 1,6) a k ľahkému zraneniu u každej 7,1 nehody (zlepšenie o 0,3).
Dopravné nehody najčastejšie zavinili vodiči motorových vozidiel, ktorí spôsobili 50 766 nehôd (pokles o 384). Pri týchto nehodách bolo usmrtených 504 osôb (pokles o 6), ťažko sa zranilo 1 693 (pokles o 89)  a ľahko 6 412 osôb (pokles o 454). Najčastejšími príčinami dopravných nehôd sú nesprávny spôsob jazdy a porušenie základných povinností vodičmi. Z nesprávneho spôsobu jazdy vzniklo 19 298 nehôd a porušenia základných povinností vodiča 17 067 nehôd. Neprispôsobenie rýchlosti jazdy spôsobovalo najtragickejšie následky dopravných nehôd. Svedčí   o tom i skutočnosť, že pri týchto  nehodách zahynula takmer jedna tretina zo všetkých usmrtených osôb. 
Chodci mali účasť na 2 353 dopravných nehodách, čo je pokles o 25 nehôd. Najčastejšími príčinami nehôd chodcov bolo nerešpektovanie prichádzajúcich vozidiel a náhly vstup  do jazdnej dráhy vozidla. Ostatné nehody chodcov (1 883) boli evidované na cestách mimo určené priechody pre chodcov. V nehodovosti chodcov - dospelých osôb často asistoval alkohol. Takmer každú šiestu nehodu zavinil chodec pod vplyvom alkoholu.
Úroveň dopravnej disciplíny sa prejavuje aj počtom dopravných priestupkov. V roku 2002 služba dopravnej polície pri vykonávaní dohľadu nad cestnou premávkou zistila celkom  262 260 dopravných priestupkov. Na mieste priestupku v blokovom konaní bolo riešených 247 114 priestupkov v sume takmer 183 mil. Sk. V 4 821 prípadoch bolo u vodičov zistené požitie alkoholických nápojov. Pre nevyhovujúci technický stav zadržali príslušníci dopravnej polície celkom 25 464 osvedčení o evidencii vozidla a 2 483 tabuliek s evidenčným číslom. Aj napriek poklesu riešených priestupkov na mieste (o 67 882) je nutné konštatovať, že v spojitosti                so znižujúcim sa počtom dopravných nehôd je situácia na úseku dopravnej disciplíny naďalej zložitá.  
Najviac dopravných nehôd spôsobili vodiči v Bratislavskom, Košickom a Žilinskom kraji. Počty usmrtených osôb vzrástli v Žilinskom, Trenčianskom, Prešovskom a Bratislavskom kraji, v ostatných krajoch bol zaznamenaný pokles usmrtených osôb, najvýraznejší v Košickom              a Banskobystrickom kraji. 
Na ovplyvnenie dopravnobezpečnostnej situácie boli prijaté opatrenia k zjednoteniu postupu policajtov pri zistení priestupku, spôsobu jeho vyriešenia (povinné používanie záznamovej techniky pri dokumentovaní a realizovaní vybraných druhov priestupkov). Požiadavky praxe si vyžiadali prehodnotenie podmienok na vykonávanie skúšok z odbornej spôsobilosti žiadateľov o vodičské oprávnenie, čím Policajný zbor sledoval skvalitnenie prípravy budúcich vodičov. Nie všetci držitelia vodičských preukazov (92%) v zákonom stanovenej lehote požiadali o ich výmenu, preto sa vo výmene pokračuje. Na nárast arogantného ignorovania dopravných predpisov (napr. jazda na červenú, telefonovanie počas jazdy, nedodržiavanie obmedzenej rýchlosti, nerešpektovanie prednosti chodcov na priechodoch a pod.) Policajný zbor reagoval  celoslovenskými špeciálnymi kontrolami, ktoré boli zamerané na takéto druhy priestupkov. Okrem toho kontrolné akcie a spoločné výkony služby sledovali aj cieľ pozitívne ovplyvňovať dopravnobezpečnostnú situáciu v kritických nehodových lokalitách. V spolupráci so správcami komunikácií boli prijímané dopravnoinžinierske opatrenia  na zníženie počtu dopravných nehôd na týchto rizikových miestach.	
4.2.	Verejný poriadok
Činnosť Policajného zboru bola aj v roku 2002 orientovaná na ochranu verejného poriadku    a udržiavanie pokoja v miestach zvýšenej koncentrácie občanov, pobytu štátnych predstaviteľov, parlamentných a vládnych delegácií, ale aj  na zabezpečenie významných celospoločenských a lokálnych udalostí. 
Popri bežnom výkone služby bol zabezpečovaný nerušený priebeh akcií organizovaných      na verejných priestranstvách z dôvodu rôznych osláv, mítingov, zhromaždení a významných športových podujatí. V hodnotenom období išlo najmä o zabezpečenie nerušeného priebehu veľkých akcií, napr. osláv získania titulu majstrov sveta v ľadovom hokeji, volieb do Národnej rady Slovenskej republiky a volieb do orgánov samospráv obcí. Ďalej išlo o protestné zhromaždenia organizované Konfederáciou odborových zväzov Slovenskej republiky, protestné akcie proti vstupu Slovenskej republiky do NATO (počas summitu NATO v Prahe). Ani pri jednom z podujatí nedošlo k závažnému narušeniu verejného poriadku. Okrem týchto akcií boli priebežne zabezpečované oficiálne návštevy predstaviteľov iných štátov, rokovania Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky a predvolebné zhromaždenia jednotlivých politických strán.     
Osobitnú skupinu rušiteľov verejného poriadku predstavujú stúpenci rasovo nezmieriteľných a anarchisticky orientovaných hnutí. U verejne ohlásených akcií bola venovaná pozornosť zabráneniu konfliktov. Priebežne boli zabezpečované stretnutia futbalovej a hokejovej ligy, kvalifikačné a priateľské medzinárodné zápasy. Pri neohlásených akciách bol kladený dôraz         na asistenciu pri ich rozpustení a zabezpečenie verejného poriadku po ich ukončení. V niekoľkých prípadoch narušenia verejného poriadku Policajný zbor využil zákonné prostriedky na jeho obnovenie.
Na eliminovanie a predchádzanie uličnej trestnej činnosti je dôležitá prítomnosť policajtov na uliciach, ktorí vykonávajú obchôdzkovú a hliadkovú službu. Kapacitné možnosti Policajného zboru pri výkone obchôdzkovej činnosti však boli v posledných rokoch priebežnými novelami Trestného poriadku výrazne obmedzené. Policajti, predovšetkým na obvodných oddeleniach Policajného zboru, boli pripútaní k narastajúcim administratívnym formám práce. Prevažnú väčšinu fondu pracovného času (tak ako v predchádzajúcich rokoch) trávili vykonávaním trestnoprocesných a administratívnych úkonov trestného konania, a to práve na úkor vykonávania obchôdzkovej služby v služobnom obvode, ktorou by mali plniť predovšetkým preventívnu funkciu. Aj v dôsledku toho policajti poriadkovej polície zistili a vybavili 347 594 priestupkov, čo je o 102 656 menej ako v roku 2001. 
5.	Personálne, finančné a materiálno-technické podmienky činnosti Policajného zboru
Aj v hodnotenom období pokračoval trend omladzovania Policajného zboru (vo veku            od  20 – 35 rokov bolo približne 56% policajtov). Vzhľadom na pretrvávajúci neprijateľný podiel na páchaní trestnej činnosti predovšetkým mladšími vekovými kategóriami príslušníkov Policajného zboru boli výrazne sprísnené podmienky na prijatie uchádzačov o štátnu službu a prijaté organizačné opatrenia na skvalitnenie ich pripravenosti pre policajnú prax. Do popredia vystúpil problém dopravných nehôd policajtov pod vplyvom alkoholu. Bol prijatý komplex opatrení nielen k eliminovaniu takýchto dopravných nehôd, ale aj k zvýšeniu úrovne služobnej disciplíny (napr. v rámci pripravenej novely zákona o Policajnom zbore riešenie nosenia menoviek a majetkových priznaní policajtov a ich rodinných príslušníkov). Dôraz bol položený na zvyšovanie úrovne morálky a kvality práce príslušníkov Policajného zboru.  
V rezortných policajných školách vlani študovalo celkom 3 022 policajtov. Boli zavedené štyri nástupné termíny (štvrťročne) do Policajného zboru, ktoré sa zhodujú s nástupnými termínmi do rezortného školstva. Všetci novoprijatí policajti boli bezprostredne po prijatí do služobného pomeru povolaní na získanie základného policajného vzdelania v súlade s novými učebnými osnovami. V súčasnom období sú pripravované nové učebné osnovy pre dôstojnícke štúdium. Zmeny v obsahu vzdelávania sa uskutočnili aj vo vysokoškolskom rezortnom školstve s dôrazom na policajnú manažérsku prácu. Práporčícke štúdium na stredných odborných školách Policajného zboru ukončilo 909 policajtov, ktorí získali základné policajné vzdelanie. Dôstojnícke štúdium ukončilo 475 policajtov. Vysokoškolské bakalárske štúdium ukončilo 72 policajtov a magisterské 177 policajtov. Štúdium pre absolventov civilných a vojenských vysokých škôl poskytujúce špecializované policajné vzdelanie ukončilo 199 policajtov. V rámci systému ďalšieho vzdelávania policajtov sa uskutočnili vzdelávacie aktivity (kurzy, školenia, výcvik atď.) pre 1 200 policajtov. Osobitná pozornosť bola venovaná zabezpečeniu krátkodobých kurzov zameraných                      na problematiku skráteného vyšetrovania, ktoré absolvovalo viac ako 6 000 policajtov. 
Služobný pomer ukončilo celkom 917 policajtov (nárast o 195), čo predstavuje                4,3% fluktuáciu. Na vlastnú žiadosť skončilo služobný pomer 697 policajtov (nárast o 209),         51 skončilo služobný pomer v skúšobnej dobe (pokles o 34) a 153 policajtov  bolo zo služobného pomeru prepustených (nárast o 25). Z dôvodu úmrtia bol ukončený služobný pomer 16 policajtov (pokles o päť). Z tohto počtu bolo 18 prepustených zo zdravotných dôvodov, 27 z dôvodu záverov služobného hodnotenia ako nespôsobilí vykonávať akúkoľvek funkciu v štátnej službe a 101 policajtov z dôvodu porušenia služobnej prísahy alebo služobnej povinnosti zvlášť hrubým spôsobom. U siedmich policajtov došlo k prepusteniu na základe právoplatného odsúdenia pre trestný čin. Z hľadiska vzdelanostnej štruktúry ukončilo služobný pomer 314 policajtov s vysokoškolským, 600 s úplným stredným a traja policajti so základným vzdelaním.
Rozpočet bezpečnostného úseku Ministerstva vnútra Slovenskej republiky v priebehu hodnoteného obdobia umožňoval finančne zabezpečiť len nevyhnutné potreby útvarov Policajného zboru. Obdobne ako v predchádzajúcich rokoch rozpočet nevytvoril podmienky pre finančné krytie viacerých systémových opatrení v oblasti obmeny, doplnenia a modernizácie materiálno-technického vybavenia útvarov Policajného zboru a neriešil finančné krytie úloh súvisiacich         so zabezpečením vnútornej bezpečnosti a verejného poriadku v štáte pri niektorých mimoriadnych akciách, zabezpečovaných v zmysle uznesení vlády Slovenskej republiky (napr. úlohy v boji proti terorizmu vyplývajúce z uznesení vlády Slovenskej republiky č. 1137/2001 a 1021/2001). 
V oblasti správy nehnuteľného majetku (781 objektov a areálov v účtovnej hodnote 8,7 mld. Sk) stav niektorých objektov je úplne nevyhovujúci, pričom sa naďalej zhoršuje. Na zabezpečenie výkonu policajných činností bolo nutné umiestniť niektoré útvary Policajného zboru                     aj do prenajatých priestorov, čo vyžadovalo finančné prostriedky na prenájom a zároveň nevyhnutnú stavebnú úpravu priestorov vhodnú pre výkon policajnej služby. Dôraz bol položený na vytvorenie vyhovujúcich podmienok pre umiestnenie útvarov, pokračovanie v rekonštrukcii objektov a zlepšenie technických podmienok objektov na štátnej hranici s Ukrajinou. Oproti roku 2001 sa čiastočne zlepšila bytová situácia príslušníkov Policajného zboru. Z účelovo viazaných finančných prostriedkov, ktoré boli vyčlenené na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky   vo výške 174,9 mil. Sk, bolo obstaraných celkom 63 bytov (v hodnote 80 mil. Sk), ďalšie byty budú obstarané zo zostávajúcich 94,9 mil. Sk v roku 2003. 
V oblasti správy hnuteľného majetku bol dôraz kladený na zabezpečenie činnosti Policajného zboru. Prestrojenie policajtov do nových služobných rovnošiat je možné považovať za ukončené, v súčasnej dobe je prestrojených  99,7% policajtov. Značné problémy sa vyskytovali v zabezpečení výcviku policajtov v streleckej príprave. Z nedostatku finančných prostriedkov na nákup potrebnej munície bola zabezpečená ich odborná strelecká príprava len na 30%. K tomuto problému             sa pripája aj problém morálnej zastaranosti zbraní (pištoľ CZ 82 a 75), ktoré sú na hranici životnosti. Uvedený stav zvýrazňuje nutnosť prezbrojenia príslušníkov Policajného zboru (prvá etapa v roku 2003). Pokračovalo sa v nákupe nehorľavých a protiúderových oblekov pre potreby poriadkových jednotiek. Na obmenu a doplnenie vozidlového parku bolo celkom vyčlenených 170,5 mil. Sk, ktoré umožnili nákup 324 motorových vozidiel. Nerealizoval sa nákup špeciálnej automobilovej techniky pre poriadkové jednotky (napr. aligátor, vodné delá). Morálna zastaranosť automobilovej techniky naznačuje ročnú potrebu finančných prostriedkov približne vo výške   390,6 mil. Sk. V rámci rádiokomunikačnej siete SITNO boli riešené otázky technickej prevádzky, sprístupnenia siete mimorezortným užívateľom a  finančného krytia nákladov. V rámci prípravy tretej etapy rozširovania automatizovaného informačného systému polície boli riešené otázky jeho plošného nasadenia a využiteľnosti v policajnej praxi v prepojení na MVNET. V priebehu hodnoteného obdobia bol na hraničných priechodoch (v súčasnej dobe na 29) nasadený informačný systém BORIS, ktorý slúži na podporu čítačiek dokladov, systému OSCAR a lustráciu 
stratených dokladov a priestupkov cudzincov. Experimentálne nasadenie systému DRIMA na prenosné počítače do značnej miery uľahčilo činnosť služby dopravnej polície. Boli začaté práce             na príprave nového informačného systému evidencie zbraní, zbrojných preukazov a ich držiteľov, ktorý súvisí s pripravenou novelou zákona o zbraniach a strelive. Realizácia úloh na úseku finančného a materiálneho zabezpečenia činnosti Policajného zboru však bola ovplyvňovaná množstvom rozpočtovaných finančných prostriedkov. Ich efektívne využívanie bolo preverované 154 kontrolnými akciami v rámci vnútorného kontrolného systému. Zamerané boli na plnenie úloh vyplývajúcich z uznesení vlády Slovenskej republiky, dodržiavanie zákona o verejnom obstarávaní, prevádzku služobných motorových vozidiel, riešenie škôd a zabezpečenie pohľadávok, poskytovania služieb, hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami a majetkom štátu    (zistených 23 prípadov porušenia zákona č. 263/1999 Z.  z. o verejnom obstarávaní).        
Naďalej je nedoriešené komplexné celoplošné nasadenie automatizovaného informačného systému polície. Dôležitá je pokračujúca obmena automobilového parku a prezbrojenie policajtov. Všetky tieto úlohy v oblasti finančného a materiálneho zabezpečenia je potrebné zabezpečiť tak, aby v plnej miere rešpektovali prípravu projektového plánovania v súlade s rozvojovými plánmi     v reálnych časových horizontoch.
6.	Dôvera občanov Slovenskej republiky k príslušníkom Policajného zboru
V moderných demokratických občianskych spoločnostiach výskumy verejnej mienky zohrávajú významnú úlohu v riadení jej jednotlivých prvkov. Poznávanie tohto stavu a trendov vývoja dôveryhodnosti je teda významným prvkom ovplyvňovania práce aj Policajného zboru. Odráža v danom čase existujúci stupeň spoločenskej legitimity a akceptácie Policajného zboru občanmi, je výrazom podpory alebo odmietania vzájomnej efektívnej spolupráce pri plnení úloh     v oblasti vnútorného poriadku, bezpečnosti osôb, ochrany majetku či boja s rastúcou kriminalitou   v našej spoločnosti. 
Pravidelne sa opakujúce prieskumy verejnej mienky naznačujú zložitosť postojov občanov k Policajnému zboru a jeho zložité postavenie v spoločnosti (na začiatku roka 2002 Policajnému zboru dôverovalo približne 30%), ktoré sa odvíjalo z medializovaných prejavov korupcie a podozrení z korupčného správania, neúcty policajtov k zákonom a iným právnym predpisom (požívanie alkoholu, trestná činnosť prevádzačstva, zapájanie sa do skupín organizovaného zločinu). V priebehu hodnoteného obdobia poklesla dôveryhodnosť Policajného zboru na úroveň 20%. Tento alarmujúci stav bol dôvodom hľadania východísk zvýšenia dôvery občanov voči Policajnému zboru. 
Akadémia Policajného zboru vypracovala analýzu dôveryhodnosti Policajného zboru a faktorov, ktoré ju ovplyvňujú. Z analýzy vyplýva percentuálna rozdielnosť výsledkov výskumov verejnej mienky jednotlivých inštitúcii a agentúr. Výsledky potvrdzujú tendenciu neustáleho znižovania dôveryhodnosti Policajného zboru. V tejto súvislosti sa skúmala dôveryhodnosť Policajného zboru v mestách a obciach. Až 49,5% občanov mu dôverovalo. Najvyššiu dôveru (55,8%) mal v Prešovskom a najnižšiu v Nitrianskom kraji (40,3%). V obciach do 10 tisíc obyvateľov vyjadruje dôveru Policajnému zboru 53,3%, kým v obciach do 100 tisíc obyvateľov    je to iba 45% občanov. Najnižšiu dôveru k Policajnému zboru vyjadrovali nezamestnaní (39 %). V nadväznosti na vyjadrovanú dôveru občanov k Policajnému zboru boli skúmané faktory, ktoré ju ovplyvňujú (zmeny postavenia Policajného zboru v spoločnosti, zmeny kvality činnosti, spoľahlivosť a  spokojnosť s činnosťou Policajného zboru). Demokratizačné zmeny v našej spoločnosti sa zákonite premietajú do všetkých týchto faktorov. Túto skutočnosť si plne uvedomuje aj vrcholový manažment Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Policajného zboru. Spracovaná Koncepcia zvyšovania dôveryhodnosti Policajného zboru u občanov Slovenskej republiky predstavuje súbor opatrení, ktoré boli v roku 2002 aktualizované. Boli zamerané na výber uchádzačov do Policajného zboru, spoluprácu s občanmi, zefektívnenie činností policajtov, prípravu a vzdelávanie, správanie voči občanom a informovanie verejnosti o práci Policajného zboru. Opatrenia smerovali aj na regionálnu a miestnu úroveň (po vytvorení poradensko-informačných centier Policajného zboru na všetkých krajských riaditeľstvách Policajného zboru v roku 2001). V minulom roku sa začali pravidelne konať neformálne stretnutia okresných a krajských riaditeľov Policajného zboru s občanmi a rozbehol sa projekt budovania tzv. informačných pultov, resp. pracovísk prvého kontaktu na obvodných oddeleniach Policajného zboru. Okrem toho bola venovaná pozornosť znižovaniu kriminality maloletých a mladistvých, páchanej pod vplyvom drog, aktuálnych problémov ochrany žien a detí najmä pred týraním, kupliarstvom a pornografiou. Trvalo bola venovaná pozornosť majetkovej, ekonomickej a násilnej kriminalite. Všeobecné preventívne aktivity boli koordinované s orgánmi miestnej štátnej správy, samosprávy a organizáciami tretieho sektora. V rámci špeciálnej prevencie bola činnosť zameraná na technickú ochranu objektov, vykonávanie osvetovej, konzultačnej a poradenskej činnosti občanom. Pozornosť bola zameraná aj na zvyšovanie schopností komunikatívnosti, riešenia problémových situácií a potieranie protiprávneho konania policajtov.
Realizovanie týchto opatrení poukázalo aj na potrebu systematickej mediálnej práce Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Policajného zboru, resp. systematickej práce s novinármi. Na obnovenie dôvery občanov bude Policajný zbor naďalej využívať preventívne aktivity, ale aj riešiť otázky osobnej zodpovednosti za kvalitu práce každého policajta, s cieľom zabezpečiť kvalitatívne vyššiu úroveň pocitu bezpečia občanov,  vnútornú bezpečnosť štátu, verejný poriadok a potieranie kriminality. Okrem týchto opatrení bude Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Policajný zbor hľadať možnosti prezentácie kvalitnej práce konkrétnych príslušníkov a pracovísk Policajného zboru vo verejnoprávnych médiách. 
7.	Priority Policajného zboru v roku 2003
S prihliadnutím na vývoj bezpečnostnej situácie, tendencie ďalšieho vývoja kriminality bude Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Policajný zbor v roku 2003 klásť dôraz na realizovanie nasledovných úloh:
•	zabezpečiť integračné úlohy a záväzky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Policajného zboru v implementácii právneho poriadku Európskej únie, budovaní administratívnych a personálnych štruktúr; budovať medzinárodnú policajnú jednotku, národný Schengenský informačný systém a národnú ústredňu SIRENE,
•	zreformovať územné štruktúry Policajného zboru s cieľom ich debyrokratizácie, zracionálnenia, efektívneho využívania síl a prostriedkov; 
•	minimalizovať možnosti korupčného správania, porušovania zákonnosti a služobnej disciplíny policajtov, 
•	uskutočniť zjednotenie štruktúr justičnej polície a kriminálnej polície v záujme efektívnejšieho plnenia procesných a operatívnych úloh; budovať špecializované pracoviská na riešenie kriminality mládeže a na mládeži, na ochranu kultúrneho dedičstva, na ochranu životného prostredia, cieľového pátrania, na odhaľovanie krádeží motorových vozidiel a na podporu obetí kriminality,  
•	dosiahnuť kvalitatívne vyššiu úroveň komunikácie polície s občanmi (budovanie informačných pultov, resp. pracovísk prvého kontaktu) so zreteľom na slušnosť, ústretovosť, väčšiu akceptovateľnosť a dôveryhodnosť činnosti policajtov (vytvorenie koncepcie mediálnej práce Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Policajného zboru), 
•	zvýšiť úroveň odbornej i materiálno-technickej pripravenosti Policajného zboru na boj s terorizmom, vrátane biologického a chemického terorizmu, boj s extrémizmom a zabezpečiť  funkčnosť krízového manažmentu a ochrany štátnej hranice schengenského typu,
•	zabezpečiť efektívne využívanie pridelených finančných prostriedkov na plnenie prioritných úloh Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Policajného zboru.