Príloha č. 2

Externá integračná komunikačná stratégia v iných KK

Česká republika

Externá integračná komunikačná stratégia ČR vychádza z pozitívneho obrazu Česka v krajinách EÚ, kde je ČR väčšinou vnímaná ako štát s bohatou kultúrnou a priemyselnou tradíciou, vyspelým školstvom a veľkým hospodárskym potenciálom. Praktická realizácia českej komunikačnej stratégie je zabezpečená prostredníctvom ZÚ ČR (predkladajú projekty) za spoluúčasti viacerých subjektov štátnej správy, masmédií, mimovládnych organizácií (MVO), intelektuálnych a politických elít. Vnútornú aj vonkajšiu komunikačnú stratégiu riadi samostatný odbor MZV ČR, ktorý pri výkone stratégie spolupracuje na báze dobrovoľnosti a ochoty s organizáciami Czech Trade a Czech Invest, nie však s profesionálnou PR agentúrou. Na základe doterajších skúseností chce česká strana zmeniť súčasný málo funkčný a málo efektívny model za iný.

Poľská republika

Cieľom poľskej kampane je popri získaní čo najširšej podpory verejnosti a inštitúcií ČK členstvu PR v únii aj podpora rokovaní a uľahčenie ratifikácie prístupového dokumentu v národných parlamentoch ČK. Sekundárne má EIKS šíriť informácie o PR, priťahovať záujem investorov a podporovať rozvoj spolupráce PR – ČK. Úlohou koordinovať diplomatickú kampaň a externú propagáciu krajiny je poverená medzirezortná skupina na čele so splnomocnencom vlády, ktorej členmi sú hlavne sociológovia, politológovia, experti na EÚ a public relations. Medzirezortná skupina koordinuje aktivity ostatných štátnych inštitúcií (KPR, parlament, jednotlivé rezorty a MVO), ktoré sú zapojené do EIKS. Základnou výkonnou a obslužnou organizačnou jednotkou je 6-členná Task Force, ktorá slúži ako sekretariát medzirezortnej skupiny a ktorá je na MZV PR samostatným Odborom propagácie európskej integrácie, popri tom sú v rámci ZÚ PR v ČK vytvorené propagačné tímy.

Maďarská republika

Celkovú koordináciu maďarskej externej integračnej komunikačnej stratégie zabezpečuje MZV MR za úzkej spolupráce s Úradom predsedu vlády MR, ministerstvami hospodárstva a kultúry, s podnikateľskou sférou a MVO. Hlavnými realizátormi sú ZÚ MR v členských krajinách únie, ktoré na základe polročných plánov schválených v ústredí a v spolupráci s univerzitami, MVO, veľkými firmami a médiami krajiny pôsobnosti organizujú podujatia komunikačnej stratégie. Týkajú sa integračných aspektov vývoja v MR, prípadne citlivých otázok členstva MR v EÚ z hľadiska konkrétnej krajiny. ZÚ organizujú aj prednášky maďarských odborníkov na univerzitách, rôzne súťaže, kvízy a hry o MR, v rámci komunikačnej stratégie sa konajú aj dni maďarskej kultúry. MZV MR pripravuje a prostredníctvom ZÚ distribuuje rôzne propagačné materiály. Z dôvodu finančnej náročnosti sa maďarská komunikačná stratégia nevykonáva prostredníctvom profesionálnej PR agentúry. EIKS MR sa financuje v rozhodujúcej miere zo štátneho rozpočtu.

Slovinsko

Hlavným tvorcom externej a internej komunikačnej stratégie je Úrad vlády, ktorý zároveň poskytuje PR servis pre vládu a ministerstvá. Cieľom úradu je zabezpečovať koordináciu PR činnosti na medziministerskej úrovni. Problematikou externej komunikačnej stratégie sa na  Úrade vlády zaoberá Sektor pre informovanie zahraničnej verejnosti a propagácie SloR v zahraničí, ktorý taktiež pomáha pri prezentácií hospodárskych, kultúrnych a turistických aktivít SloR v zahraničí. Tento úrad spolupracuje s kanceláriami prezidenta a premiéra, MZV a ostatnými ministerstvami, Úradom pre zahraničné investície a podporu hospodárstva, Slovinskou organizáciou pre podporu cestovného ruchu a Hospodárskou komorou. Podporuje predovšetkým také projekty v zahraničí, ktorých cieľom je zviditeľniť SloR ako perspektívneho člena EÚ. Takéto prezentácie sa uskutočňujú predovšetkým v Bruseli a predsedníckej krajine EÚ. Okrem cielenej mediálnej propagácie a lobovania má nezastupiteľnú úlohu prezentácie slovinskej kultúry a úspechov slovinských športovcov, pričom neexistujú presné teritoriálne plány prezentácie SloR v krajinách EÚ a všetky akcie sa v zahraniční uskutočňujú ad hoc. Pri príprave publikácií o SloR využíva Úrad vlády SloR pre PR a média externých spolupracovníkov.

Estónsko, Lotyšsko, Litva

Žiadna z pobaltských krajín nemá oficiálnu štátnu stratégiu získavania podpory pre vstup do Únie medzi obyvateľmi členských krajín EÚ a vlády pobaltských krajín zatiaľ ani neprijali dokumenty podobné koncepcii EIKS, ktorú prijala vláda SR. Úlohy spojené s prezentáciou krajiny navonok v pobaltských republikách plnia jednotlivé ministerstvá ZV prostredníctvom ZÚ a kultúrnych inštitútov a štátne neziskové organizácie (Lotyšský inštitút, Estónsky inštitút a Litovský inštitút).

Rumunsko

Rumunsko nemá vytvorený osobitný orgán, ktorý vykonáva úlohy EIKS. Informačnej a komunikačnej stratégii a vytváraniu imidžu Rumunska v ČK a KK sa na základe vlastných projektov venujú ministerstvá zahraničných vecí, verejných informácií a pre európsku integráciu. Do prezentácie krajiny sú ďalej zapojené ministerstvá kultúry, turistiky, zahraničného obchodu, obchodná a priemyselná komora a ďalšie. Na financovanie EIKS bol v rámci štátneho rozpočtu vytvorený osobitný fond „Fond Romania„, z ktorého sa čerpajú prostriedky na jednotlivé projekty. Do projektov sa majú možnosť zapojiť aj sponzori.

Bulharsko

Hlavným riadiacim článkom bulharskej externej komunikačnej stratégie je MZV BR –direktoriát európskej integrácie, pričom samotná realizácia stratégie sa uskutočňuje na ZÚ BR v členských krajinách únie. ZÚ navrhujú akčné plány v závislosti od špecifík štátu, v ktorom pôsobia a s ohľadom na spoločné priority stratégie v oblasti popularizácie BR v zahraničí. Národná aj medzinárodná komunikačná stratégia sú v priamom a stálom spojení so všetkými štátnymi a súkromnými inštitúciami, ktoré sa podieľajú na jej realizácii. Komunikačná stratégia prebieha v 3 etapách (až do r. 2006), pričom každá štátna a súkromná inštitúcia predstavuje svoju činnosť za stanovený rok a na základe analýzy a systematizácie celej informácie sa vypracuje plán činnosti na každý rok. Takto zostavený harmonogram korešponduje s národnými prioritami osobitne pre jednotlivé roky a so zámermi zainteresovaných rezortov (v závislosti od negociovaných kapitol, od reforiem a od nepopulárnych budúcich opatrení). Konkrétne projekty obsahujú termíny a povinnosti jednotlivých inštitúcií a organizácií, ktoré zodpovedajú za jeho plnenie. Realizácia stratégie je finančne zastrešená prostriedkami štátneho rozpočtu, pričom sa predpokladá do konca r. 2002 vytvorenie osobitného fondu za účelom získania financií zo súkromného sektoru, ktorý by pokryl kampaň v členských štátoch únie.