Návrh  Smernice

pre  postup delegácie Slovenskej republiky na 60. zasadnutí Valného zhromaždenia
Organizácie Spojených národov
____________________________________________________________________

Slovenská republika sa zúčastní 60. zasadnutia VZ OSN ako riadny člen Európskej únie. Zavedenie spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ prinieslo so sebou potrebu zvýšenia vzájomnej koordinácie pôsobenia členských krajín EÚ, Rady EÚ a Európskej komisie aj na pôde medzinárodných organizácií. Zmluva o Európskej únii ich zaväzuje k presadzovaniu spoločných pozícií tak, aby sa zvýšením kolektívneho významu únie zväčšil jej vplyv vo svetovej politike. Koordinačný proces v OSN v súčasnosti pokrýva Valné zhromaždenie, Hospodársku a sociálnu radu a ich podriadené orgány.  Európska únia od roku 1990 tiež jednohlasne vystupuje v otázkach, ktoré sa týkajú plnenia záverov dôležitých medzinárodných samitov a konferencií na najvyššej úrovni. 

I. Priority EÚ na 60. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN 

Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ schválila dňa 18. júla 2005 Priority EÚ na 60. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN, ktoré sú spoločnými prioritami členov únie na nadchádzajúcom Valnom zhromaždení OSN. Pôsobenie delegácie SR na 60. zasadnutí VZ OSN bude vychádzať z týchto spoločných priorít EÚ, pričom zvýšená pozornosť bude venovaná problematike boja proti terorizmu, otázkam  kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia.

Úvod

1.	Európska únia prikladá veľký význam  Organizácii Spojených národov, podpore a rozvoju medzinárodného práva a účinnému multilateralizmu ako ústrednému prvku svojej vonkajšej činnosti. Tento záväzok voči OSN  potvrdila Európska rada vo svojich záveroch zo 16. – 17. júna. Počas 60. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov bude pre Európsku úniu najväčšou prioritou spolupracovať so svojimi partnermi v OSN na realizácii reformných opatrení, ktoré sa dohodnú počas septembrového samitu na vyhodnotenie plnenia Miléniovej deklarácie. So svojimi partnermi v OSN bude tiež spolupracovať aj na ďalších kľúčových otázkach, ako napríklad spolupráca v krízovom manažmente,  utečenci/vysídlené osoby, rokovania o budúcom rozpočte OSN a plán rekonštrukcie sídla OSN (Capital Master Plan).

Podujatie na vysokej úrovni v roku 2005 (Samit)

2.	60. zasadnutie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov má tento rok zvláštny význam vzhľadom na stretnutie hláv štátov a vlád na plenárnej schôdzi Valného zhromaždenia na vysokej úrovni, ktorá sa uskutoční 14. – 16. septembra 2005 v New Yorku. Päť rokov po Miléniovom samite OSN v roku 2000 zhodnotí samit v roku 2005 plnenie Miléniovej deklarácie, rozvojových cieľov pre nové milénium a výsledok hlavných samitov a konferencií OSN v hospodárskej a sociálnej oblasti a s nimi spojenými oblasťami. Samit bude pre OSN tiež príležitosťou prispôsobiť sa novým skutočnostiam a určiť si v tejto súvislosti osobitné úlohy.

3.	Európska únia zdôrazňuje, že správa generálneho tajomníka „Vo väčšej slobode“ je dobrým základom pre rokovania o výslednom dokumente septembrového samitu.  Považuje za kľúčové dohodnúť sa o balíku opatrení pre rozvoj, ľudské práva, bezpečnosť a inštitucionálne reformy OSN. Výsledkom by mala byť silnejšia a účinnejšia OSN, schopnejšia reagovať na navzájom prepojené viacrozmerné hrozby pre medzinárodný mier, bezpečnosť a rozvoj. EÚ zefektívni  svoje úsilie o ambiciózny a vyrovnaný výsledok samitu a je odhodlaná na 60. zasadnutí Valného zhromaždenia, ako aj na iných fórach konštruktívne spolupracovať so svojimi partnermi v OSN na realizácii dohôd dosiahnutých na samite.
 
4.	EÚ prikladá  veľký význam rozvojovej agende  60. zasadnutia VZ OSN. Záväzok EÚ  vo vzťahu k  oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), ktorý bol potvrdený na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy dňa 24.5. 2005 stanovuje dosiahnutie nasledovných cieľov:
-	pre EÚ-15 zvýšenie podielu ODA na HNP na 0,51% do roku 2010 a 0,7% do roku 2015,
-	nové členské krajiny by sa mali snažiť dosiahnuť 0,17% do roku 2010 a 0,33% do roku 2015.
Splnenie týchto cieľov by viedlo k zvýšeniu ODA o ďalších 20 miliárd eur ročne, čo podčiarkuje prioritu, ktorú EÚ akcentuje vo vzťahu k financovaniu rozvoja. EÚ sa bude usilovať o ambiciózny a konkrétny akčný program, ktorý zvýši efektívnosť a zlepší financovanie rozvoja aj prostredníctvom inovatívnych mechanizmov; rozvojové krajiny by mali na vnútroštátnej úrovni prijať záväzky a podniknúť kroky na vytvorenie a posilnenie potrebných riadiacich štruktúr a prostredia pre hospodársky rast; je tiež potrebné prijať ambiciózne národné stratégie a politiky rozvoja, ako aj venovať osobitnú pozornosť potrebám Afriky. V tejto súvislosti EÚ pripomína svoj kolektívny záväzok vyčleniť najmenej 50% dohodnutého zvýšenia zdrojov ODA Afrike. 60. zasadnutie VZ OSN by malo jasne poukázať na potrebu dlhodobejšej, radikálnejšej reformy rozvojovej štruktúry OSN.

5.	EÚ zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť v jednotlivých politikách a v medzinárodnej spolupráci sociálny rozmer globalizácie. EÚ bude podporovať zamestnanosť a dôstojnú prácu pre všetkých. 

6.	EÚ považuje pri príprave samitu za svoje priority v oblasti mieru a bezpečnosti vytvorenie Komisie pre budovanie mieru, predchádzanie konfliktom, boj proti terorizmu, prijatie všeobecných zásad pre použitie sily, odzbrojenie, nešírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov a posilnenie spôsobilostí Organizácie Spojených národov pri udržiavaní mieru.
   SR bude klásť hlavný dôraz na pokrok v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia (ZHN) a ich nosičov ako nosný prvok bezpečnosti, stability a prosperity na globálnej úrovni. V tomto duchu bude aktívne presadzovať napĺňanie Stratégie EÚ proti šíreniu ZHN a ich nosičov a rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1540 (2004) o nešírení ZHN. Vychádzať bude predovšetkým z princípu multilateralizmu ako najúčinnejšieho nástroja pri predchádzaní záujmu o ZHN ako prostriedku zaisťovania bezpečnosti štátov. SR sa sústredí  aj na sledovanie ďalšieho napredovania v oblasti konvenčných zbraní. Dôraz bude klásť na aktivity zabraňujúce ich destabilizujúcim akumuláciám a na humanitárnu stránku kontroly zbrojenia a odzbrojenia v tejto oblasti. Prioritou SR bude napredovanie v oblasti univerzalizácie existujúcich dohovorov a ďalších multilaterálnych nástrojov a hľadanie ciest k ich posilneniu ďalším rozvojom medzinárodného práva v danej oblasti.  Celú problematiku kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia ZHN bude zasadzovať do širšieho kontextu rozvojových potrieb. V tomto duchu sa bude SR aktívne angažovať v otázke zvýšenia významu práce Prvého výboru (odzbrojenie a medzinárodná bezpečnosť) a zracionálneniu jeho pracovných metód.  

7.	EÚ víta a silne podporuje zriadenie Komisie pre budovanie mieru, ktorej úlohou bude pomáhať krajinám v prechodnom období medzi skončením ozbrojeného konfliktu a obnovením činností pre trvalo udržateľný rozvoj a lepšie koordinovať všetkých bilaterálnych a multilaterálnych aktérov. EÚ sa bude usilovať o účinnú Komisiu pre budovanie mieru, ktorá môže zabrániť opakovaniu konfliktov. 

8.	V oblasti boja proti terorizmu, EÚ víta návrh vyhlásenia, že násilie namierené proti civilistom a osobám, ktoré nie sú zapojené do konfliktov, nie je za žiadnych okolností ospravedlniteľné. Vyzýva všetky štáty, aby v tejto otázke jednotne podporili politické vyhlásenie, ktoré navrhol generálny tajomník OSN. EÚ tiež podporuje komplexnú stratégiu OSN pre boj proti terorizmu, ktorú generálny tajomník navrhol v Madride, vrátane vypracovania univerzálnej definície terorizmu. EÚ vyzýva na dosiahnutie dohody na 60. zasadnutí VZ o znení Všeobecného dohovoru o medzinárodnom terorizme a podpísanie a ratifikáciu všetkých 13 existujúcich dohovorov OSN o boji proti terorizmu.
		 V tomto zmysle SR bude podporovať prijatie Všeobecného dohovoru o terorizme, ktorý by obsahoval univerzálnu definíciu terorizmu a bude sa zasadzovať, aby štáty, ktoré tak ešte neurobili, urýchlene ratifikovali všetky medzinárodné dohovory zamerané na prevenciu a boj proti terorizmu. SR bude naďalej aktívne pokračovať v implementácii sankcií OSN proti štátom a osobám podporujúcim terorizmus. Jednou z hlavných priorít sa stáva boj proti financovaniu terorizmu a opatrenia, ktoré zabránia podpore teroristov. V boji proti terorizmu bude SR na pôde OSN podporovať snahy o nájdenie a odstránenie prvotných príčin radikalizácie prostredia vo svete. Dôraz bude klásť na zlepšenie a zjednodušenie výmeny informácií v otázkach terorizmu medzi jednotlivými štátmi ako aj organizáciami venujúcimi sa tejto problematike. Počas 60. zasadnutia VZ OSN SR podpíše Medzinárodný dohovor o potláčaní činov jadrového terorizmu a bude sa zasadzovať o jeho aktívnu implementáciu.

9.	EÚ tiež víta, že sa v reformných návrhoch pripisuje popredné miesto ľudským právam, právnemu štátu a demokracii. V tejto súvislosti EÚ opätovne potvrdzuje dôležitosť konceptu zodpovednosti chrániť (responsibility to protect).  Podporuje návrhy generálneho tajomníka na posilnenie úlohy a zdrojov Vysokej komisárky  pre ľudské práva a na zriadenie Rady pre ľudské práva, ktorá by mala rozsiahly mandát s cieľom skutočne zvýšiť dôležitosť Komisie pre ľudské práva. EÚ je za zriadenie Rady pre ľudské práva ako hlavného autonómneho orgánu OSN schváleného Chartou a spojeného s Valným zhromaždením, ktorý zasadá počas celého roka a na inštitucionálnej  úrovni odzrkadľuje univerzálnu povahu ľudských práv a ich ústrednú pozíciu v systéme OSN. Taktiež podporuje úsilie pripísať ľudským právam rovnakú dôležitosť ako otázkam rozvoja, mieru a bezpečnosti. Kým Valné zhromaždenie neprijme rozhodnutie o zriadení takéhoto orgánu, Rada pre ľudské práva by sa mala zriadiť ako pomocný orgán Valného zhromaždenia, čím by sa vytvorilo prepojenie so všeobecným orgánom. EÚ podporuje posilnenie rodovej rovnosti vo všetkých činnostiach OSN.

10.	EÚ podporuje rozvoj spolupráce medzi Organizáciou Spojených národov a regionálnymi organizáciami ako účinného spôsobu maximalizácie efektivity pri riešení početných problémov, ktorým čelí medzinárodné spoločenstvo.

11.	EÚ uznáva, že reforma riadenia a modernizácia sekretariátu OSN bude kľúčovým prvkom pre zabezpečenie výsledkov samitu a umožní OSN lepšie vykonávať svoj mandát. EÚ vyzýva najmä na väčšiu zodpovednosť, transparentnosť, profesionalitu a výkonnosť sekretariátu OSN, ako aj väčšiu právomoc generálneho tajomníka prideľovať a preraďovať zdroje v rámci celkového rozpočtu a stropu pre pracovné miesta.

12.	EÚ tiež podporuje ďalšiu štrukturálnu reformu systému OSN pre rozvojové, humanitárne a environmentálne otázky, politiky na zlepšenie jednotnosti a účinnosti celého systému a na podporu trvalo udržateľného rozvoja a so záujmom očakáva spoluprácu so všetkými stranami na osobitných návrhoch na posilnenie riadenia v oblasti životného prostredia na 60. zasadnutí VZ OSN. V tejto súvislosti EÚ podporuje začatie procesu zriaďovania agentúry OSN pre životné prostredie s upraveným a posilneným mandátom vychádzajúcej z Programu OSN pre životné prostredie, ktorú by financovali stabilné, primerané a predvídateľné finančné príspevky a ktorá by fungovala na rovnakom základe ako iné špecializované agentúry OSN.

13.	V oblasti inštitucionálnych reforiem uznáva EÚ potrebu reformy hlavných orgánov OSN, ktorými sú Valné zhromaždenie, Hospodárska a sociálna rada (ECOSOC) 
a Bezpečnostná rada, s cieľom posilniť reprezentatívnosť, transparentnosť a účinnosť systému. 
V otázke reformy Bezpečnostnej rady OSN, v ktorej je EÚ rozdelená,  SR podporí rozšírenie BR OSN v oboch kategóriách členstva (stáli členovia a nestáli členovia) a širšie zastúpenie rozvojových krajín. V diskusii o reforme BR OSN bude presadzovať názor, že Východoeurópska regionálna skupina by mala byť zachovaná.

14.	EÚ podporuje pokračovanie reformy a revitalizáciu  Valného zhromaždenia ako kľúčového prvku v širšom reformnom programe OSN. Podporíme preto ďalšiu racionalizáciu práce výborov VZ po samite. Budeme sa plne angažovať v oblastiach, ktoré predstavujú jasné priority v programe OSN vrátane tých, pri ktorých budú po samite potrebné ďalšie kroky. 

15.	EÚ podporuje reformu metód práce Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC) a jeho pomocných orgánov s cieľom zabezpečiť, aby ECOSOC účinnejšie vykonával svoj mandát. ECOSOC musí byť schopný lepšie podporovať globálny dialóg a partnerstvo v hospodárskej, sociálnej, environmentálnej a humanitárnej oblasti. Musí tiež lepšie podporovať súdržné a koordinované prístupy v rámci systému OSN a zohrávať dôležitú úlohu v situáciách po ukončení konfliktu.

Humanitárna pomoc

16.	Pokiaľ ide o humanitárnu činnosť, bude EÚ podporovať zlepšenie plnenia záväzkov k predvídateľnému financovaniu, predvídateľnej kapacite a dojednaniam o pohotovosti, ako aj k bezpečnému a voľnému prístupu k zraniteľným skupinám obyvateľstva. EÚ zdôrazní potrebu dodržiavania humanitárnych zásad a medzinárodného humanitárneho práva. 

Pravidelný rozpočet OSN na obdobie 2006 –2007

17.	EÚ sa bude usilovať o prijatie rozpočtu, ktorý posilní OSN pri podpore vykonávania návrhov Miléniovej deklarácie a dohôd dosiahnutých na samite v roku 2005. EÚ sa zaväzuje zabezpečiť dostupnosť zdrojov pre OSN, pričom bude prihliadať na našu dlhodobú zásadu rozpočtovej disciplíny, aby sa zabezpečilo účinné riadenie zdrojov. 

Plán rekonštrukcie sídla OSN

18.	Vzhľadom na naliehavosť potreby renovácie hlavného sídla OSN v New Yorku, EÚ pripisuje veľký význam dohode o komplexnom a jednotnom pláne rekonštrukcie sídla OSN. O uvedenej otázke by sa mali urýchlene prijať rozhodnutia.
Na základe žiadosti OSN SR prispeje na  rekonštrukciu sídla OSN sumou  9 079 USD. 

II. Kandidatúra SR do Bezpečnostnej rady OSN

Popri spoločných prioritách EÚ  bude najdôležitejšou národnou prioritou úspešné zavŕšenie kandidatúry SR na nestále členstvo v Bezpečnostnej rade OSN. Delegácia SR bude intenzívne prezentovať a presadzovať uvedenú  kandidatúru s cieľom získania čo najširšej podpory členských krajín OSN vo voľbách  nestálych členov BR OSN v októbri 2005. 

Slovenská republika v decembri 1999 predložila svoju kandidatúru na post nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN na obdobie rokov 2006 – 2007. Voľby členov BR OSN na spomenuté obdobie sa uskutočnia počas 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN 10. októbra 2005. 

Kandidatúru SR na post nestáleho člena BR OSN na roky 2006 – 2007 schválili a odsúhlasili stáli predstavitelia krajín Východoeurópskej regionálnej skupiny pri OSN koncom októbra 2004 a celý proces sa formálne uzavrel v novembri 2004 zaslaním listu predsedu Východoeurópskej regionálnej skupiny generálnemu tajomníkovi OSN a predsedom ostatných regionálnych skupín. SR oficiálne zostáva jediným kandidátom svojej regionálnej skupiny na post nestáleho člena BR OSN na obdobie rokov 2006 – 2007. Schválenie kandidatúry regionálnou skupinou umožnilo SR v plnej miere sa sústrediť na prezentáciu svojej kandidatúry, získavanie čo najširšej podpory a dôslednú koncepčnú odbornú, personálnu i administratívno-technickú prípravu na úspešné pôsobenie na tomto prestížnom poste. Aj keď táto pozícia nám umožňuje plne sa sústrediť na prípravu na členstvo, volebnú kampaň budeme v rozumnej miere viesť až do samotných volieb s plným využitím účasti delegácie  na Samite a 60. zasadnutí VZ OSN.

Cieľom kampane je  priblížiť SR ako krajinu, ktorá má potenciál prispievať k svetovému mieru a bezpečnosti a chce byť prínosom pre efektívne fungovanie BR OSN. Túto ambíciu môžeme doložiť  konkrétnymi príkladmi našej spôsobilosti obohatiť diskusie na pôde BR OSN o pohľad krajiny, ktorá má z jednej strany cenné skúsenosti z procesu transformácie, budovania demokratických inštitúcií a upevňovania stability v oblasti strednej Európy cestou rozvoja dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce. Na druhej strane sa  SR osvedčila ako sprostredkovateľ riešenia komplikovaných krízových situácií na Západnom Balkáne, Cypre, či ako aktívny prispievateľ do mierových operácií pod vedením OSN, NATO, EÚ. Aktívne sa preto budeme angažovať najmä v tých témach, kde môžeme  využiť naše skúsenosti a ponúknuť „pridanú hodnotu“. Našou výhodou je, že SR nie je zaujatá v nijakom z aktuálnych konfliktov. Disponujeme nestrannosťou a s tým spätou kredibilitou. 

Slovensko je už dnes vnímané ako seriózny a zodpovedný kandidát. Toto vnímanie sa usilujeme ďalej upevňovať aktívnym pôsobením na všetkých fórach, predovšetkým v rámci koordinačných aktivít členských štátov EÚ. SR svoju kandidatúru a všestrannú prípravu aktívne prezentuje prakticky v celej šírke stykovej činnosti najvyšších ústavných činiteľov a predstaviteľov MZV SR, v rámci svojho pôsobenia v EÚ a NATO, vo vystúpeniach na relevantných regionálnych fórach i na bilaterálnej úrovni prostredníctvom celej siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí. 
V tomto kontexte nadobúda osobitný význam účasť prezidenta SR, ministra zahraničných vecí SR a ďalších členov delegácie SR na 60. zasadnutí VZ OSN, ktorú  chceme využiť  na prezentáciu a presadzovanie kandidatúry SR na pôde OSN. Plánované bilaterálne rokovania  sa sústredia  na získanie širokej podpory členských krajín OSN pred hlasovaním o zvolení SR do BR OSN v októbri 2005.

Nevyhnutnou podmienkou  pre úspešné  zvládnutie úloh vyplývajúcich z členstva SR v BR OSN je vytvorenie čo najefektívnejšieho mechanizmu fungovania MZV SR počas členstva v BR OSN. Vďaka  mimoriadnym finančným prostriedkom z rezervy vlády a dočasnému zvýšeniu systemizácie  mohlo MZV personálne dobudovať a posilniť tímy pre BR OSN na Stálej misii pri OSN v New Yorku a v ústredí ako aj  vykonať rad opatrení v oblasti technického zabezpečenia členstva v Bezpečnostnej rade  OSN.  Z personálnej a organizačno-technickej stránky je SR pripravená na svoje budúce pôsobenie v Bezpečnostnej rade OSN. 

V prípade zvolenia SR bude od 1. januára 2006 pôsobiť v BR OSN s piatimi stálymi členmi (USA, Ruská federácia, Čína, Spojené kráľovstvo a Francúzsko) a s 9 nestálymi členmi – Argentínou, Dánskom, Gréckom, Japonskom, Tanzániou, z nových členov s  Ghanou, Konžskou republikou (schválení kandidáti za Afriku) a v závislosti od výsledku volieb  buď  s Nikaraguou alebo Peru,  Katarom alebo Kambodžou.

Bezpečnostná rada OSN svojím postavením v rámci OSN a právomocami vymedzenými v Charte OSN patrí k orgánom strategického významu v oblasti udržiavania medzinárodného mieru a bezpečnosti. Ako jediný orgán OSN je podľa kapitoly VII. Charty oprávnená prijímať rozhodnutia o donucovacích opatreniach proti agresorovi alebo proti tomu, kto ohrozil medzinárodný mier a bezpečnosť. Členstvo v BR OSN poskytuje nestálemu členovi príležitosť podieľať sa priamo a aktívne na tvorbe svetovej politiky a ovplyvňovať rozhodnutia s globálnym dosahom v oblasti medzinárodného mieru a bezpečnosti.  	

Nadchádzajúce historicky prvé nestále členstvo v Bezpečnostnej rade OSN je pre Slovenskú republiku obrovskou výzvou. Navyše prichádza v situácii nášho členstva v Európskej únii a NATO. Šanca  získať členstvo v tomto orgáne OSN sa reálne naskytuje raz za 20 rokov. O to viac je historicky prvá príležitosť pôsobiť v BR OSN pre Slovensko zaväzujúca. Od našej krajiny sa bude očakávať kompetentnosť a aktívne vystupovanie ku každej téme a globálnej hrozbe, ktorou sa Bezpečnostná rada zaoberá.