Návrh

financovania rekonštrukcie Zimného štadióna Ondreja Nepelu, ktorý bude využitý pri organizácii Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 v Slovenskej republike

Medzinárodná federácia ľadového hokeja pridelila usporiadanie Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 Slovenskému zväzu ľadového hokeja. Pre potreby usporiadania tohto významného podujatia Slovenský zväz ľadového hokeja navrhol vybudovať v Bratislave novú, modernú športovú halu, ktorá by mala viacúčelové športové, kultúrne a spoločenské využitie a v roku 2011 by bola využitá aj pre potreby organizácie Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji.

Na základe dohody a viacerých rokovaní zástupcov Slovenského zväzu ľadového hokeja, Ministerstva školstva SR a Hlavného mesta SR Bratislavy, Ministerstvo školstva SR predložilo na rokovanie vlády SR dňa 16. apríla 2008 materiál „Návrh postupu pri výstavbe viacúčelovej športovej haly, ktorá bude využitá pri organizácii Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 v Slovenskej republike“, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 243 zo 16. apríla 2008.

Pred predložením uvedeného materiálu na rokovanie vlády SR sa dlho diskutovalo o umiestnení viacúčelovej športovej haly a o spôsobe a financovaní jej výstavby. Záverom týchto rokovaní bolo, že ide o investíciu národného významu a proces výberu partnera, ktorý bude realizovať výstavbu haly a následne zabezpečovať aj jej prevádzku, bude riadiť štát. Preto Ministerstvo školstva SR po dohode so všetkými zainteresovanými stranami navrhlo, aby výstavba haly bola uskutočnená formou verejno-súkromného partnerstva (ďalej len „PPP“).

Zadávateľom projektu mal byť štát prostredníctvom Ministerstva školstva SR. Úlohou Ministerstva financií SR bolo plniť v celom procese regulačnú, metodickú, podpornú a kontrolnú funkciu a funkciu znalostného a komunikačného centra a predovšetkým priebežné posudzovanie projektu z hľadiska jeho vplyvu na verejné financie.

Slovenský zväz ľadového hokeja mal byť počas celého procesu odborným garantom projektu vo vzťahu k využitiu haly pre potreby Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011, ako aj k ďalšiemu využitiu haly pre potreby organizovania významných medzinárodných a domácich podujatí v ďalších športoch.

Hlavné mesto SR Bratislava poskytlo na základe uznesenia mestského zastupiteľstva č. 349 zo dňa 6. marca 2008 do projektu pozemok za symbolickú nájomnú cenu. Zároveň, po vzájomnej dohode zainteresovaných strán pred predložením materiálu na rokovanie vlády SR, malo ísť o nezaťažený pozemok, resp. náklady so zabezpečením poskytnutia nezaťaženého pozemku nemal znášať štát ani budúci súkromný partner (koncesionár).

Súkromný partner (koncesionár) mal prebrať riziko výstavby, čo znamenalo to, že investícia bude realizovaná pri plánovaných nákladoch a v stanovenom čase, a minimálne jedno z ďalších rizík – riziko dostupnosti alebo riziko dopytu tak, aby projekt PPP nemal vplyv na dlh verejnej správy podľa metodiky ESA 95. Súkromný partner (koncesionár) mal financovať výstavbu viacúčelovej športovej haly na základe dlhodobej koncesie a počas trvania koncesie (20 až 30 rokov) túto halu mal aj prevádzkovať. Na konci trvania koncesie súkromný partner (koncesionár) mal odovzdať prevádzku viacúčelovej športovej haly štátu.

Súčasťou tohto projektu mala byť na základe vzájomnej dohody aj výstavba novej športovej školy, pričom jej výstavbu malo financovať Hlavné mesto SR Bratislava a Bratislavský samosprávny kraj a potrebnú športovú infraštruktúru (pre potreby školy) Ministerstvo školstva SR, resp. súkromný partner (koncesionár).

Takto navrhnutý model výstavby a následnej prevádzky haly bol odsúhlasený aj na pracovnej porade dňa 16. apríla 2008 na Úrade vlády SR pred rokovaním vlády SR za účasti zástupcov Ministerstva školstva SR, Ministerstva financií SR, Hlavného mesta SR Bratislavy, Bratislavského samosprávneho kraja a Slovenského zväzu ľadového hokeja.

V ten istý deň, keď vláda SR odsúhlasila navrhovaný postup výstavby viacúčelovej športovej haly, zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja schválilo uznesením č. 31 zo dňa 16. apríla 2008 vyčleniť z rozpočtu Bratislavského samosprávneho kraja sumu 50 000 000,- Sk na kúpu pozemku v Petržalke za účelom výstavby viacúčelovej multifunkčnej haly potrebnej na konanie Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011. Prijatím tohto uznesenia sa predpoklad, že na výstavbe novej športovej školy sa bude podieľať aj Bratislavský samosprávny kraj, nenaplnil. Toto stanovisko potvrdili poslanci Bratislavského samosprávneho kraja uznesením zastupiteľstva č. 34 zo dňa 25. júna 2008, ktorým schválili kúpu pozemku, resp. jednotlivých parciel v katastrálnom území Petržalka za kúpnu cenu 287 219 200,- Sk za účelom výstavby multifunkčnej športovej haly.

Začiatkom júna 2008 primátor Hlavného mesta SR Bratislavy zmenil svoj postoj k výstavbe novej haly, ktorý dovtedy prezentoval a navrhol pre potreby usporiadania Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 zrekonštruovať a zmodernizovať Zimný štadión Ondreja Nepelu, pričom náklady na rekonštrukciu a modernizáciu odhadol vo výške niekoľko stomilónov slovenských korún. Návrh primátora Slovenský zväz ľadového hokeja vzal na vedomie a predložil mu požiadavky Medzinárodnej federácie ľadového hokeja pre usporiadanie Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji. Mestské zastupiteľstvo Hlavného mesta SR Bratislavy dňa 3. júla 2008 schválilo návrh na rekonštrukciu a modernizáciu Zimného štadióna Ondreja Nepelu. Zároveň bolo zrušené uznesenie č. 349 zo dňa 6. marca 2008 a primátor na septembrovom zasadnutí mestského zastupiteľstva predložil informáciu o aktuálnom stave príprav rekonštrukcie. 

Vláda Slovenskej republiky, prostredníctvom Ministerstva školstva SR a Ministerstva financií SR, postup a prístup Hlavného mesta SR republiky Bratislava k usporiadaniu Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 v Slovenskej republike dôsledne sleduje a vyhodnocuje, a napriek stále meniacim sa skutočnostiam, ktoré reálne zo strany Hlavného mesta SR Bratislava ohrozujú usporiadanie tak významného podujatia, má aj naďalej záujem splniť všetky podmienky potrebné pre organizáciu tak významného, výnimočného a jedinečného podujatia v športe, ktorý pozitívne reprezentuje Slovensko vo svete.

Na základe uvedených skutočností, Ministerstvo školstva SR a Ministerstvo financií SR majú záujem riešiť vzniknutú situáciu čo optimálnejším spôsobom. V tejto súvislosti boli posudzované viaceré konkrétne riešenia a po uskutočnených rokovaniach sa vláde SR predkladajú nasledovné varianty: 

Variant č. 1
Prevzatie dodávateľského úveru Hlavným mestom SR Bratislava a poskytnutie dotácie z kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva školstva SR na splátky tohto úveru

Jedným z variantov zabezpečenia rekonštrukcie Zimného štadióna Ondreja Nepelu je prevzatie dodávateľského úveru Hlavným mestom SR Bratislava, na splátky ktorého sa príjemcovi poskytne dotácia zo štátneho rozpočtu z kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva školstva SR. To znamená, že Hlavné mesto SR Bratislava zrealizuje rekonštrukciu cez prevzatie dodávateľského úveru, ktorého splátky budú uhrádzané z poskytnutej dotácie zo štátneho rozpočtu. Dodávateľský úver, resp. tzv. tovarový úver je v tejto súvislosti forma dlhodobého úveru, ktorú poskytuje dodávateľ odberateľovi tým, že nepožaduje okamžité zaplatenie za dodávku, odberateľ sa stáva vlastníkom predmetu obstarania v okamihu dodávky a doba trvania záväzku presahuje jeden rok. V danom prípade by teda dodávateľ stavebných prác – zhotoviteľ, zrealizoval rekonštrukciu Zimného štadióna z vlastných zdrojov a na vlastné náklady s tým, že majetok by bol vo vlastníctve príjemcu dotácie – Hlavného mesta SR Bratislava a cena za vykonané práce bola dodávateľovi vyplácaná v dohodnutých tranžiach počas trvania zmluvného vzťahu, t.j. išlo by o obstaranie investície na splátky. 

Pozitívom tohto variantu riešenia je, že pokiaľ nedôjde v procese výberu dodávateľa k zvýhodneniu určitého dodávateľa, nemalo by ísť v danom prípade o štátnu pomoc a uskutočnenie tohto variantu nebude mať okamžitý  priamy dopad na štátny rozpočet, ale tento sa rozloží na dlhšie časové obdobie, ale takéto riešenie v sebe obsahuje viacero rizík a nevýhod z niekoľkých dôvodov. Dodávateľský úver ako forma dlhodobého úveru je síce odlišný od peňažného úveru poskytovaného na základe zmluvy o úvere podľa § 497 až § 507 Obchodného zákonníka, napriek tomu by poskytnutím a použitím dotácie zo štátneho rozpočtu na splátky tohto úveru mohlo dôjsť ku kolízii a rozporu s právnou úpravou § 8a ods. 8 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 383/2008 Z. z., ktorá nadobudne účinnosť 1.1.2009 a ktorá zakotvuje plošné obmedzenie možnosti poskytovať a používať finančné prostriedky z dotácie zo štátneho rozpočtu na splácanie úverov a úrokov z prijatých úverov. 

V súlade s platnou právnou úpravou zákona č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vo vzťahu k možnosti územnej samosprávy prijímať návratné zdroje financovania nie je oprávnenie územnej samosprávy vstupovať do takýchto dlhodobých záväzkov explicitne obmedzené. V rámci pripravovanej novely citovaného zákona, ktorá sa v súčasnosti nachádza v legislatívnom procese a jej znenie bolo prerokované a dohodnuté aj so zástupcami samospráv, sa však navrhuje regulovať aj zadlžovanie územnej samosprávy realizáciou investičných akcií cestou dodávateľských úverov. Tým, že sa záväzky z investičných dodávateľských úverov s lehotou splatnosti dlhšou ako 3 roky budú započítavať do celkovej sumy dlhu mesta, hrozilo by, že Hlavné mesto SR Bratislava toto zákonné kritérium nemusí v budúcnosti (k termínu účinnosti právneho predpisu) splniť. Zároveň je nevyhnutné si uvedomiť, že aj keď by kritérium dlhu vypočítané vrátane záväzkov z dodávateľského úveru bolo Hlavným mestom SR Bratislava splnené, dlhodobo by sa tak obmedzila možnosť a zúžil by sa priestor samosprávy pre financovanie vlastných potrieb a investičných aktivít cez prijímanie návratných zdrojov financovania.

V tejto súvislosti je taktiež potrebné brať ohľad na to, že aj keď v súčasnosti platná právna úprava preberanie dlhodobých dodávateľských úverov výslovne neupravuje a teda ani nezakazuje, v súlade s jednotnou metodikou ESA 95 platnou pre Európsku úniu ako oficiálnou príručkou vládneho deficitu a dlhu sa záväzky z dlhodobých dodávateľských úverov započítavajú do dlhu verejnej správy a prijatie záväzku v príslušnom rozpočtovom roku negatívne ovplyvňuje deficit rozpočtu územnej samosprávy a teda aj deficit rozpočtu verejnej správy.  

Výhody:
Pozitívom tohto variantu riešenia je, že pokiaľ nedôjde v procese výberu dodávateľa k zvýhodneniu určitého dodávateľa, nemalo by ísť v danom prípade o štátnu pomoc a uskutočnenie tohto variantu nebude mať okamžitý  priamy dopad na štátny rozpočet, ale tento sa rozloží na dlhšie časové obdobie.

Nevýhody:
Zároveň oproti variantu č. 3, t.j. poskytnutiu priamej dotácie z kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva školstva SR by bola táto alternatíva s určitosťou finančne náročnejšia a nevýhodnejšia a zároveň naráža na legislatívne prekážky popísané vyššie. 

Variant č. 2 
Spoločný podnik Hlavného mesta SR Bratislava a štátu

Ďalším variantom je spoločný podnik, ktorý by mal právnu formu akciovej spoločnosti so základným imaním 2,034 mld. Sk. Štát by do spoločnosti vložil formou peňažného vkladu 1,222 mld. Sk, s tým že by sa táto suma vyčlenila zo zdrojov štátnych finančných aktív. Hlavné mesto SR Bratislava by do spoločného podniku vložilo nepeňažný vklad vo forme pozemkov a stavieb Zimného štadióna Ondreja Nepelu (v hodnote 576 mil. Sk) ako aj už vynaložených výdavkov na prípravu projektu (v hodnote 4 mil. Sk) a peňažný vklad v objeme 232 mil. Sk na úhradu dane z pridanej hodnoty z predpokladanej ceny rekonštrukcie štadióna. V prípade, ak by došlo k prekročeniu výdavkov na rekonštrukciu štadióna, Hlavné mesto SR Bratislava by sa zaviazalo, že uvedené prekročenie vykryje doplnením týchto zdrojov do spoločného podniku. 

Financovanie majetkovej účasti štátu v spoločnom podniku by sa realizovalo v súlade s § 8 ods. 9 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov zo štátnych finančných aktív v správe Ministerstva financií SR, keďže na tento účel nemožno použiť výdavky štátneho rozpočtu. 

Kľúčovou podmienkou Ministerstva financií SR a vlády SR pre poskytnutie finančných prostriedkov zo štátnych finančných aktív je zabezpečenie primeranej úrovne kontroly zo strany štátu pri realizovaní uvedeného projektu. Poskytnutie finančných prostriedkov právnou štruktúrou akciovej spoločnosti uvedenú kontrolu štátu umožňuje. 

	Na posúdenie vplyvu vkladu štátu do novovzniknutej akciovej spoločnosti na schodok a dlh verejnej správy je dôležitá skutočnosť, či táto spoločnosť bude zaradená do sektora verejnej správy alebo mimo sektora. Aby spoločnosť bola zaradená mimo sektora verejnej správy musí byť v rámci 50%-ného kritéria minimálne 50% jej nákladov (t. j. spotreba materiálu, energie, platby za služby, osobné náklady, dane a poplatky a odpisy dlhodobého majetku) krytých tržbami (tržby za vlastné výrobky, z predaja služieb, za predaný tovar). Podmienka krytia minimálne 50% nákladov vlastnými tržbami sa s veľkou pravdepodobnosťou nedá naplniť z výnosov za prenájom štadióna, preto je nevyhnutné získať pre štadión dlhodobých reklamných partnerov, ktorí poplatkami za reklamu zabezpečia dlhodobú ziskovosť štadiónu. 

Pri posudzovaní vplyvu vkladu do základného imania spoločnosti na schodok verejnej správy vychádzame z predpokladu, ktorý vyžaduje Manuál ESA 95 ku kapitálovým injekciám, t. j. že cieľom vlády pri vklade do základného imania je zvýšiť svoj budúci majetok formou dividend alebo vyššej hodnoty finančného nástroja (akcií), ktorý obdrží ako náhradu za vynaložené peniaze (táto investícia by mala byť realizovaná predovšetkým na trhové účely). V súčasnosti Eurostat pripravuje aktualizáciu časti Manuálu ESA 95 pre kapitálové injekcie. Predbežne sa uvažuje s tým,  že by sa kapitálové injekcie mali posudzovať podľa "sufficient rate of return" podobne ako pri investíciách v podnikateľskom sektore (adekvátna miera návratnosti očakávaná súkromným investorom pri podobnej investícii do základného imania v tom istom sektore, alebo aktivite). Metodika ESA 95 neurčuje časové ohraničenie návratnosti vkladu štátu do základného imania spoločnosti ani bližšie nedefinuje adekvátnu mieru návratnosti. Zo skúsenosti z minulosti, pri posudzovaní vkladov bez vplyvu na schodok a dlh verejnej správy zo strany Eurostatu, možno povedať, že spoločnosť, do ktorej bol realizovaný vklad do základného imania zo strany štátu, nesmie byť v žiadnom  prípade dlhodobo stratová. 

Výhody:
	Výhodou realizácie tejto alternatívy je fakt, že v prípade, že bude akciová spoločnosť dlhodobo vykazovať zisk, tento variant nebude mať vplyv na deficit verejnej správy v jednotnej metodike ESA 95 platnej pre Európsku úniu. 

Nevýhody:
Toto riešenie je však administratívne a časovo náročné, vyžaduje si odborné ľudské zdroje a nevylučuje v budúcnosti dodatočné zdroje. Aj keď podľa Bulletinu ES 9-1984 Použitie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS na majetok verejných orgánov založenie spoločnosti nie je štátnou pomocou, prípadným budúcim navýšením základného imania akciovej spoločnosti by mohlo dôjsť ku kolízii s pravidlami štátnej pomoci. 

Variant č. 3
Poskytnutie dotácie zo štátneho rozpočtu z kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva školstva SR podľa zákona č. 300/2008 Z. z. o organizácii  a podpore športu a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Posledným možným spôsobom financovania rekonštrukcie Zimného štadióna Ondreja Nepelu je poskytnutie dotácie zo štátneho rozpočtu z rozpočtovej kapitoly Ministerstva školstva SR v súlade s § 11 ods. 1 písm. d) zákona č. 300/2008 Z. z. o organizácii  a podpore športu a o zmene a doplnení niektorých zákonov na financovanie športovej infraštruktúry osobitného významu, ktorou sa v tejto súvislosti rozumie športová infraštruktúra potrebná na medzinárodné športové súťaže a medzinárodné športové podujatia, ktorá je v súlade s požiadavkami medzinárodných športových zväzov, najmä z hľadiska ich kapacity, vybavenosti, rozmerov, technickými požiadavkami na stavby, vrátane užívania osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie a bezpečnosti športovcov a divákom, ako aj na prípravu športových reprezentantov. 

Dotácia sa poskytne v súlade s § 8a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 383/2008 Z. z. a v súlade s podmienkami ustanovenými zákonom č. 300/2008 Z. z. o organizácii  a podpore športu a o zmene a doplnení niektorých zákonov a podmienkami určenými v zmluve uzatvorenej medzi Ministerstvo školstva SR a príjemcom dotácie, t.j. Hlavným mestom SR Bratislava. Medzi základné podmienky poskytnutia dotácie bude patriť:

•	záväzok príjemcu financovať ďalšie vyvolané a nepredvídané náklady spojené s rekonštrukciou štadióna z rozpočtu Hlavného mesta SR Bratislava a v tejto súvislosti nebude príjemca požadovať ďalšie finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, 

•	záväzok príjemcu, že zrekonštruovaný Zimný štadión Ondreja Nepelu bude k dispozícii pre potreby štátnych športových reprezentácií Slovenskej republiky od mládežníckych kategórií až po seniorské počas desiatich rokov odo dňa ukončenia rekonštrukcie bezplatne,

•	záväzok príjemcu, že realizácia projektu zohľadní aj podmienky medzinárodných federácií pre organizovanie významných športových podujatí, predovšetkým pre športy ako je volejbal, basketbal, hádzaná a pod.,

•	záväzok príjemcu, že v priestoroch zrekonštruovaného štadióna bude umožnené umiestnenie Siene slávy slovenského hokeja, 

•	záväzok príjemcu, že zrekonštruovaný štadión ostane vo vlastníctve Hlavného mesta SR Bratislava po dobu 30 rokov odo dňa rekonštrukcie a na zrekonštruovaný štadión nemôže byť zriadené záložné právo; v prípade nedodržania uvedenej podmienky bude príjemca dotácie povinný finančné prostriedky vrátiť a v prípade nevrátenia finančných prostriedkov sa bude postupovať podľa § 31 ods. 7 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

V zmluve uzatvorenej medzi Ministerstvom školstva SR a príjemcom budú špecifikované aj ďalšie podrobné a konkrétne podmienky použitia dotácie zo štátneho rozpočtu, ako aj kontrolné a monitorovacie mechanizmy v priebehu realizácie rekonštrukcie a aj po jej ukončení. Tieto mechanizmy budú zabezpečené zriadením kontrolného a monitorovacieho výboru, zloženého zo zástupcov Ministerstva školstva SR a Ministerstva financií SR s príslušnými kompetenciami. Ak príjemca poruší finančnú disciplínu, vzťahujú sa na neho príslušné ustanovenia a sankčný mechanizmus podľa zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Výhody:
Najväčšou výhodou tohto riešenia sú jasné finančné toky, transparentné zakotvenie podmienok, za ktorých bude dotácia poskytnutá a existencia primeraných kontrolných mechanizmov v priebehu realizácie projektu ako aj následne, a to zo strany príslušných štátnych orgánov. Zároveň bude zabezpečené, že investícia ostane vlastníctvom verejného sektora. Poskytnutie dotácie Ministerstvom školstva SR Hlavnému mestu SR Bratislava na rekonštrukciu zimného štadióna za podmienky, že štadión zostane naďalej majetkom mesta a mesto uskutoční transparentné výberové konanie (verejnú súťaž), na základe ktorého vyberie spoločnosť, ktorá vykoná rekonštrukciu zimného štadióna, nie je podľa názoru Ministerstva financií SR štátnou pomocou. Postup podľa tohto variantu bude ale potrebné vopred prerokovať  s Európskou komisiou z dôvodu právnej istoty.

Nevýhody:
Navrhovaný variant bude mať vplyv na štátny rozpočet v sume 1 222 383 tis. Sk v rokoch 2010 a 2011, a to v príslušnom rozpočtovom roku, v ktorom bude dotácia poskytnutá.  

Záver
Vychádzajúc z vykonanej analýzy a vyššie uvedených argumentov, variant č. 1, t.j. dodávateľský úver, vo viacerých aspektoch naráža na súlad s platnou legislatívou a nejaví sa ako najvýhodnejší. Spoločný podnik Hlavného mesta SR Bratislava a štátu nie je ideálnym riešením najmä z praktických a časových dôvodov jeho uskutočnenia a možnosti vzniku dodatočných požiadaviek na štátny rozpočet. Z týchto dôvodov odporúčame, aby sa rekonštrukcia Zimného štadióna Ondreja Nepelu pre potreby organizácie vrcholových športových podujatí a usporiadanie Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 riešila cestou poskytnutia dotácie zo štátneho rozpočtu z kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva školstva SR príjemcovi dotácie,  Hlavnému mestu SR Bratislava, keďže toto riešenie sa javí byť optimálne najmä pre jeho transparentnosť, jasné zákonom vymedzené pravidlá a podmienky financovania, ako aj zákonom vytvorený kontrolný a sankčný mechanizmus.