Úrad vlády SR					                   Na rokovanie vlády SR
Sekcia hospodárskej politiky					        dňa  28.11. 2001
								                    k číslu: 5272/2001
								                    k bodu: 10 

S t a n o v i s k o

k  „ Milénium – Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov“

I.

	Minister  školstva SR na základe plánu práce vlády SR na r. 2001 predložil na posúdenie dlhodobý program výchovy a vzdelávania – Milénium. Účelom predloženia národného programu výchovy a vzdelávania na nasledujúcich 20 rokov je potreba zmeniť metódy, spôsob, organizáciu, riadenie a najmä obsah systému výchovy a vzdelávania tak, aby  tieto zodpovedali novým potrebám a požiadavkám 21. storočia.  Program Milénium vypracovala skupina odborníkov z MŠ SR a školstva.

II.

	Národný program výchovy a vzdelávania v jeho predloženej podobe predstavuje ambiciózny projekt postupnej zmeny terajšieho systému výchovy a vzdelávania na systém, ktorý je založený na zásade individuálneho rozvoja osobnosti a účelnosti vedomostí. Je koncipovaný ako systém celoživotného vzdelávania vyjadrujúci predpokladané nároky a požiadavky spoločnosti, medzi ktorými rozhodujúcu úlohu majú a budú mať vedomosti.
	Národný program výchovy a vzdelávania je program, ktorý zahŕňa predškolskú, základnú školskú a odbornú výchovu vzdelaných občanov schopných pokračovať univerzitným štúdiom a zo vzdelanostnej stránky spĺňať požiadavky spoločnosti. 
	K jednotlivým častiam programu, ktoré obsahujú najnovšie poznatky vo vzdelávaní a výchove, možno vzniesť iba nepodstatné poznámky. Bol vypracovaný vysoko erudovanou  skupinou odborníkov na vzdelávanie a navrhuje logickú postupnosť krokov, organizácie i  zmeny obsahu vzdelávania a výchovy na všetkých stupňoch škôl. Pravda, akcentuje iba otázky vzdelávacej sústavy, otázky systému výchovy  iba naznačuje. Vzdelávaciu sústavu chápe nezávisle od možností spoločnosti, nie sú plne vzaté do úvahy predpoklady a podmienky, aby sa mohol projekt uskutočniť. Navyše, jeho smerovanie a náročnosť by bolo žiadúce porovnať so vzdelávacími systémami a projektmi zmien vzdelávania európskeho okolia a posúdiť širšie súvislosti a dôsledky, ktoré môže vo vzdialenejšej budúcnosti priniesť.  Osobitne v oblasti odborného vzdelávania a odborného zamerania, ktoré vyžadujú prípravu s veľkým časovým predstihom. 

S  projektom Milénium  sa podľa nášho názoru spájajú  najmä tieto problémy:

1.	Uvažovaný program výchovy a vzdelávania je v prvom rade závislý od prípravy, počtu  a  kvality učiteľov, od ich motivácie prijímať nové vedomosti, metódy a obsah vzdelávania, od radikálnej zmeny skladby učiteľského zboru, jeho pedagogickej výkonnosti či zmeny učiteľského zamestnania na povolanie. Prirodzene, že nemožno pritom zanedbať ani otázky podmienok vzdelávania, technickej vybavenosti škôl, objemu a kvality pomôcok a tiež ohodnotenie učiteľskej práce, rýchlosti vyrovnania ocenenia učiteľskej práce oproti iným činnostiam v spoločnosti, obnovu postavenia, stavovskej úcty a pod. Pritom, posudzované podľa predloženého projektu, otázky hmotného ocenenia práce učiteľov v programe MILÉNIUM dominujú, hoci kríza školstva na Slovenska, ako sa nazval terajší stav školstva, nevznikla iba z nedostatočného ocenenia učiteľskej práce. 

2.	S kvalitou školstva a vzdelávania súvisí predovšetkým jeho obsah. To platí na všetkých stupňoch vzdelávacej sústavy. Skúsenosti so zmenami v organizácii, zameraní a obsahu vzdelávania ukazujú, že v nich prevládal krátkodobý zámer, reforma nasledovala za reformou a výsledky nezodpovedali ani potrebám a ani úsiliu. Preto príležitosť prechodu do nového milénia by nemala byť dôvodom pre nedomyslené zmeny či nedokončené reformy alebo ich kodifikáciu. Od navrhovanej zmeny obsahu vzdelávania a výchovy treba očakávať takú zmenu, ktorá má výchovne trvalý charakter a je obsahovo prispôsobiteľná novým poznatkom a potrebám spoločnosti. Toto určite nie je požiadavka iba Slovenska, ale všetkých rozvinutých spoločností. Využitie aj ich zámerov, zmien a kurikula by pomohlo vyvarovať sa azda aj omylom, polozmenám a nedorobkom vo vzdelávaní.

3.	Nedostatky vo vzdelávaní sa kumulujú stupňami vzdelávania. Najmarkantnejšie sa terajší nekvalitný a aj dobový obsah vzdelávania prejavuje na najvyšších stupňoch vzdelávania, na univerzitnom stupni. Do učebných programov sa voľne zaraďujú predmety štúdia, špecializácie a odbory štúdia, ktoré často obsadzujú iba tzv. prekvalifikovaní učitelia, skôr zo subjektívnej  prestíže či snahy po tzv. modernosti, obsah vyučovania je plný vedomostnej triviálnosti a  primitívnosti,  liberalizovalo sa zriaďovanie študijných špecializácií bez toho, aby bol obsah a najmä budúci vedomostný profil študenta starostlivo preskúmaný, systematicky kontrolovaný obsah vyučovacích predmetov a vyučujúci podrobovaní trvale kvalitatívnej kontrole. Program MILÉNIUM ukazuje hĺbku krízy výchovy i vzdelávania a navrhuje isté riešenia,  nemôže však riešiť problémy odbornej kvality učiteľov, ktoré patria jednotlivým školám. Bez zmeny v tejto oblasti však projekt neprinesie zásadnú zmenu.

4.	Celému programu chýba odhad výdavkov spoločnosti na jednotlivé oblasti a etapy, ktoré na jeho uskutočnenie bude potrebné jednorazovo a každoročne vynakladať. Uvádzané náklady v realizačnom zabezpečení programu sú zväčša vecné výdavky na prípravu, organizáciu, inštitúcie, nie však na vlastný vyučovací a vzdelávací proces. Pritom požiadavka, aby výdavky na školstvo a vedu boli aspoň 6% HDP oproti terajším 3,7% nie je plne odôvodnená. Ak vychádzame z údajov Svetovej banky za 132 krajín sveta, priemer svetových výdavkov na školstvo a vzdelávanie bol 4,8%, Slovensko, podľa tejto metodiky výpočtu, vynakladalo na vzdelávanie asi 4,7% a najrozvinutejšie krajiny sveta 5,7% z HDP. 

5.	Chýba súvislosť projektu MILÉNIUM s výchovným procesom, určenie možností zmeny spoločenského prostredia na uskutočnenie tohto programu.

6.	Neberie sa do úvahy výkonnosť a možnosti  hospodárstva takýto program vzdelávania financovať.

7.	Je založený na štátnom vzdelávaní a výchove, neberie do úvahy súkromné alebo cirkevné školstvo a ich rastúci význam, deklaruje síce zníženie nárokov na postškolskú  prácu rodiny, nezahrnul rodinu ako  kľúčové výchovné miesto, neráta s prípravou rodičov na nové nároky na vzdelávanie a spoluprácu školských ustanovizní s rodičmi, okrajovo naznačuje možnosti  tretieho sektora. Dosť obchádza podmienky spoločnosti, ktoré musia v každej oblasti činnosti posilniť akceptovateľnú hodnotovú orientáciu jednotlivca.

8.	Program viac zdôrazňuje vedomosti a technológiu ich získavania, menej morálku a morálne vlastnosti jednotlivca, zjednotený výchovný prúd vedomostný s výchovou k  morálnym zásadám a trvalým hodnotovým princípom. Tieto nenaznačuje,  rieši ich skôr pomocou hesiel, predpokladá, že budú dobove ovplyvnené alebo vystúpia, ako dobové požiadavky.  V tejto časti sa program ukazuje, ako úzko zameraný iba na vzdelávanie a časť populácie. Pritom práve interakcia vzdelávania a výchovy s podmienkami a ďalšími časťami spoločnosti, ktorej vedomosti sú hlavným atribútom, vytvára dôležitý synergický efekt, pre ktorý je takýto projekt efektívny.

III.

	   Náročnosť programu MILÉNIUM je tak vysoká a požiadavka na zmenu výchovy a vzdelávania  tak zásadná, že jeho uskutočnenie si vyžiada ďalšie podrobnejšie rozpracovanie jednotlivých častí i celku, všestranné posúdenie predpokladov a dôsledkov jeho uskutočnenia. Kodifikovať navrhované zmeny vzdelávania  v podobe nového zákona o výchove a vzdelávaní v školách a školských zariadeniach už v tejto etape prác považujeme za predčasné. Potvrdzuje to aj názor predkladateľa, že podstata vzdelávacej politiky EÚ nespočíva v legislatívnej oblasti a vzhľadom na jej osobitosti nie je zákonná úprava vzdelávania a výchovy žiadúca a môže sa riešiť ustanoveniami príslušného ministerstva.

	Rovnako považujeme za  predčasné, aby vláda SR ukladala povinnosť navrhnúť zmenu právnych predpisov súvisiacich so vzdelávaním a výchovou, alebo uložila prednostom krajských úradov jeho realizáciu. 

	Z týchto príčin odporúčame, aby po prerokovaní predloženého programu výchovy a vzdelávania vláda SR prijala takéto uznesenie:

Vláda Slovenskej republiky

A.	berie na vedomie s pripomienkami

Národný program výchovy a  vzdelávania v Slovenskej republike  na najbližších 15-20 rokov ,

B.	ukladá

           ministrovi školstva 

podrobne rozpracovať na najbližšie obdobie 6 rokov obsahové, organizačné a technické otázky súvisiace s navrhnutým programom výchovy a vzdelávania na všetkých stupňoch škôl, určiť výšku prostriedkov nevyhnutnú na jeho realizovanie a podmienky, ktoré sú predpokladom jeho uskutočnenia a predložiť vláde SR na prerokovanie.
								Termín: marec 2002

Bratislava 23. novembra 2001