Úrad vlády SR					                   Na rokovanie vlády SR
Sekcia hospodárskej politiky					       dňa   20. 6. 2001
								       k číslu: 4276/ 2000
								       k bodu: 29

S t a n o v i s k o

k „Reforme  daňovej  správy  Slovenskej republiky (nové znenie)“

I.

Iniciatívny návrh reformy správy daní predkladá ministerka financií.  Dňa 5.3.2001 bol pôvodný návrh prerokovaný v PEM, ktorá prijala záver, aby sa prehodnotila najmä výška nákladov spojených s reformou a redukciou daňových úradov a zvýraznili  ťažiskové oblasti reformy.	

II.

Návrh je náčrtom  reformy správy daní  a  iba do r. 2003 si vyžiada náklady vo výške 1,42 mld. Sk. Navrhovanej reforme  dominujú najmä  tri prvky:

1.	upevnenie moci ústredia daňovej správy,
2.	informačné zlepšenie a  prepojenie s daňovými správami európskych štátov,
3.	zriadenie útvaru pre odhaľovanie a vyšetrovanie daňových trestných činov.

Na prvom mieste treba položiť otázku, či takto ponímané zmeny v správe daní možno považovať za reformu správy daní.  Činnosti, ktoré sa považujú za obsah reformy, sú bežné činnosti spojené so správou daní (napr. riadenie daňovej správy, vymáhanie nedoplatkov, daňová kontrola, riadenie ľudských zdrojov, vzdelávanie zamestnancov, informačné technológie a pod.). Zostáva  správa daní spojená s otázkou ako v rámci predvstupového programu sa prispôsobiť požiadavkám EÚ a vytvoriť podmienky pre prepojenie daňových systémov iných krajín s naším, a ďalej zmena niektorých zastaraných prvkov daňovej legislatívy. Ostatné požiadavky spájané s projektom reformy smerujú k vytvoreniu ústrednej organizácie správy daní s vlastnosťami, ktoré patria aj dnes Ústrednému daňovému riaditeľstvu, ibaže sa nevyužívajú alebo využívajú jednostranne. Autonómia daňovej správy a oprávnenia na výkon činností súvisiacich so správou daní bola daná aj ÚDR. Nemôže však pokračovať tak, aby vznikol nezávislý ústredný finančný orgán, ktorý by, ako sa uvádza v texte dokumentu, „definoval a implementoval  vlastnú daňovú politiku v oblasti správy a kontroly daní...“. 

Treba posúdiť, či je odôvodnené podporovať vznik takého ústredia daňovej správy, ktoré by bolo zamerané iba na metodickú a koncepčnú činnosť.  ÚDR treba dobudovať tak, aby zodpovedalo jeho úlohám, jeho postaveniu ústredného miesta správy daní s potrebnou infraštruktúrou a najmä aby dobre riadilo daňové úrady.  Model riadenia správy daní s trojstupňovou hierarchiou treba starostlivo posúdiť a skôr  odmietnuť ako nákladný a administratívne zbytočne náročný.  Potrebné sú však zásadné zmeny v prístupe k daňovníkom, zbúranie daňovými orgánmi vytvorených barier nepriestupnosti  pokiaľ ide o výklad daňových zákonov a povinností daňovníkov.

K textu dokumentu možno poznamenať, že niektoré v ňom uvádzané tézy nemajú jednoznačný obsah, napr. téza, podľa ktorej  „...manažment ľudských zdrojov vytvorí rámec pre integrovaný rámec ľudských zdrojov...“. Posúdiť treba aj návrh na vznik daňovej polície. Predkladateľ nebral do úvahy pripomienky rezortov, že vznik ozbrojenej daňovej polície oprávnenej vyšetrovať vytvára nové mocenské represívne orgány, ktoré  v občianskej spoločnosti nie sú žiadúce. Je asi oprávnene možné predpokladať, že posilnenie informačnej činnosti pre daňovníkov a najmä poskytovanie záväzných výkladov k ustanoveniam daňových zákonov dávajúce daňovníkom istotu, že ide o jednotný výklad, podstatne zlepší daňový výber a dobrovoľnosť plnenia daňových povinností. Trestné činy obchádzania daňových povinností treba prenechať iným orgánom.

Pokiaľ ide o náklady reformy, ich možno považovať za vysoké. Redukcia daňových úradov si vyžiada dodatočný náklad 208 mil. Sk, vznik daňového úradu pre B. Bystricu 17 mil. Sk, 67 mil. Sk sa žiada na zvýšenie počtu zamestnancov zaoberajúcich sa  vymáhaním daňových dlhov, vzdelávanie zamestnancov na jeden rok predstavuje náklady asi na 47 000 vzdelávacích dní (asi 400 Sk na jeden deň), daňový informačný systém, najmä nové programy, si vyžiada sumu až 895 mil. Sk, vznik útvaru predvstupovej stratégie je spojený s nákladmi na zamestnanca vo výške 335 tis. Sk  (430,8 tis. Sk/ročne).

III.

Predložený návrh, usudzujúc podľa harmonogramu jeho realizácie, má už rozpracované viaceré hlavné časti a projekty. Treba preto posúdiť, či predložený náčrt reformy správy daní je postačujúci pre rozhodnutie o tom, či vynaložené náklady na reformu prinesú skutočnú zmenu v správe daní a či výška nákladov bude úmerná pozitívnemu prínosu reformy. Efekty reformy sa totiž vôbec  neuvádzajú.

Odporúčame, aby vláda SR predložený náčrt reformy správy daní vzala na vedomie a  zároveň  uložila ministerke financií celý projekt reformy správy daní ďalej rozpracovať vrátane očakávaných prínosov. Pri tomto rozpracovaní projektu treba ešte raz zvážiť všetky súvislosti s nevyhnutnou racionalizáciou a vyššou efektívnosťou činnosti štátnych orgánov. Tieto súvislosti sú nepochybne rozhodujúcim kritériom pre reformu aj v tejto oblasti.

Bratislava 19. júna 2001