MINISTERSTVO HOSPODÁRSTVA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

							 	        Príloha č. 1

Vývoj zahraničného obchodu SR v I. polroku 2001
 v kontexte s vývojom makroekonomiky

Bratislava  9.  novembra  2001

1. Vývoj zahraničného obchodu SR v 1. polroku 2001 
v kontexte s vývojom makroekonomiky

Medziročný rast HDP Slovenska za 1. polrok 2001 na úrovni 2,9 % je predovšetkým výsledkom pozitívneho vývoja v službách,  stavebníctve  a v slovenskom priemysle.

V trhových službách bol rast HDP 6,5 %, netrhových 6,8 %. V stavebníctve vzrástol HDP o 5,3 % a v priemysle o 1,6 %. HDP v poľnohospodárstve naopak poklesol o 3,1 %.

Tržby v priemysle medziročne vzrástli o 8,7 % (v s. c. o 6,1 %). Rast priemyselnej výroby bol podložený rastom produktivity práce. V priemysle vzrástla o 7,9 % a v priemyselnej výrobe až o 10,9 %, najviac vo výrobe motorových vozidiel, výrobe chemických výrobkov, v sklárskom priemysle, hutníckom a polygrafickom priemysle. V priemysle i v priemyselnej výrobe bol dosiahnutý predstih rastu produktivity práce pred dynamikou miezd. 

Rast tržieb v maloobchode sa spomalil na 2,1 %  (9,8 percenta v roku 1999, v roku 2000 2,3 percenta), tržby vo veľkoobchode poklesli o 8,1 %.

Reálne mzdy za 1. polrok 2001 po dvojročnom poklese (rok 1999 o 3,1 %, rok 2000  o 4,9 %) vzrástli o 0,1 %. 

Medziročná dynamika peňažnej zásoby M2 dosiahla v 1. polroku 2001 12,8 % a medziročne vzrástla o 1 percentuálny bod. 

Devízové rezervy NBS priebežne klesali  (výnimkou je apríl 2001). Januárová hodnota dosiahla 3 972,9 mil. USD, júnová 3 715,9 mil. USD.

Pri medziročnom raste vývozu o 18,9 % a dovozu o 29,8 % dosiahol obchodný deficit 41,1 mld. Sk (8,8 % HDP) a v medziročnom porovnaní prevýšil hodnotu všetkých deficitov z rovnakého obdobia predchádzajúcich rokov. Saldo bežného účtu dosiahlo za január – jún 2001 pasívum vo výške 37,9 mld. Sk (1. polrok 2000 deficit 6,8 mld. Sk). Saldo platobnej bilancie vykazuje deficit 10,2 mld. Sk (1. polrok 2000 prebytok 33,5 mld. Sk). Saldo kapitálového a finančného účtu je prebytkové vo výške 23,7 mld. Sk. Schodok bežného účtu na 62,5 % pokrýva prebytok na kapitálovom a finančnom účte.

Výrazné prehĺbenie obchodného deficitu je predovšetkým dôsledkom pretrvávajúcich problémov v ponukovej stránke slovenskej ekonomiky a výsledkom pôsobenia externých faktorov.

Schodok zahraničného obchodu SR za 1. polrok 2001 je dôsledkom enormného rastu dovozu a spomalenia tempa rastu vývozu. Vysoká dynamika dovozu bola založená už vo IV. štvrťroku 2000, pokračuje i v priebehu 1. polroka 2001. Zvyšovanie dovoznej náročnosti ekonomiky je výslednicou ponukovej nevyváženosti a štruktúry výroby. Priamy vplyv na jej rast má potom i zvyšovanie exportnej výkonnosti. Na druhej strane je v dovoznej štruktúre 1. polroka 2001 zrejmá i jej súvislosť s prílevom priamych zahraničných investícií a s domácim investičným dopytom. Tieto faktory by mali v strednodobom horizonte pozitívne ovplyvniť produkčnú a exportnú schopnosť slovenskej ekonomiky.

Nižšia dynamika vývozu 1. polroka 2001 je predovšetkým dôsledkom ochladenia konjunktúry vonkajšieho ekonomického prostredia (vrátane dopadov na ceny vývozu) a reštrukturalizácie časti výrobných odvetví kľúčových z hľadiska exportného výkonu slovenskej ekonomiky. Podiel vývozu na HDP Slovenska rastie, jeho výkonové parametre však výrazne zaostávajú nielen za vyspelými krajinami, ale aj za susednými tranzitívnymi krajinami. Vyprodukovaný vývoz na obyvateľa v SR dosahuje v EUR 26 % úrovne Rakúska, 31 % úrovne Nemecka, 47 % úrovne ČR. Rezervy sú najmä vo využívaní výrobných kapacít s potenciálnym určením ich produkcie na vývoz. Napr. v textilnom priemysle sú kapacity využívané na 40 – 50 %, v elektrotechnickom priemysle na 50 – 80 %, v drevárskom a nábytkárskom priemysle na 60 %, vo výrobe mazacích a špeciálnych olejov na 30 – 60 %, vo výrobe PAD káblika na 60 %, a pod.. Nízke využívanie kapacít je potom i výsledkom vysokej miery nezamestnanosti. Rezervy sú predovšetkým v majetkovo právnych vzťahoch vyplývajúcich z procesu privatizácie, vo finančno- ekonomickej oblasti a v zabezpečenosti odbytu produkcie. Tieto problémy je možné eliminovať vstupom zahraničného kapitálu. Ich eliminácia môže znamenať zvýšenie produkcie, zamestnanosti a kvalitatívne posuny na strane salda obchodu  odvetví i celkom. 

Zo sektorového hľadiska sú dlhodobými nositeľmi obchodného deficitu odvetvia palív a energetiky, chémie elektrotechniky, strojárstva s výnimkou automobilového priemyslu, agropotravinársky komplex a farmaceutický priemysel. Aktívne saldo obchodu dlhodobo vykazuje najmä hutnícky, odevný, celulózo-papierenský, drevospracujúci, obuvnícky, sklársky priemysel a v rámci strojárstva automobilový priemysel. Kilogramové ceny slovenského vývozu spravidla zaostávajú za cenami konkurencie. Napr. priemerná cena tony ocele v amerických oceliarňach dosahuje 434 USD, v U. S. Steel Košice 267 USD. Ceny slovenských textilných a odevných výrobkov zaostávajú v konfrontácii s porovnateľnými výrobkami vyspelej konkurencie o 20 až 30 %. 

Absolútna výška vývozu zároveň podväzuje nielen zdrojové možnosti dovozu, ale aj možnosti pre zvyšovanie efektívnosti produkcie v rámci ekonomiky. 

Tovarová štruktúra vývozu sa mení len pomaly. Stále obsahuje vysoké zastúpenie výrobkov konkurencieschopných cenou. V štruktúre vývozu dominujú  odvetvia s nízkou mierou pridanej hodnoty, tá naviac v priemyselnej výrobe ako celku vykazuje od roku 1996 permanentný pokles. Táto tendencia je typická i pre ostatné tranzitívne krajiny, vo väčšine vyspelých krajín sa neobjavuje. Súvisí predovšetkým s charakterom výroby  v rámci stále sa rozširujúceho aktívneho zošľachťovacieho styku. Slovenskí výrobcovia sa v jeho rámci vertikálne špecializujú do jednoduchších fáz výrobného procesu. Výsledkom takejto špecializácie je produkcia a vývoz s nižšou mierou pridanej hodnoty. Táto špecializácia je citlivá na cenové prerozdeľovacie procesy v rámci kooperačných výrob. Východiskom je preorientácia na zložitejšie výroby s vyššou mierou pridanej hodnoty a s vyššími efektmi na strane vývozu.   

Podiel vývozu do Európskej únie na vývoze SR celkom permanentne rastie, je však podstatne nižší ako v susedných tranzitívnych krajinách (v porovnaní s ČR o 9 percentuálnych bodov, Poľskom o 10 bodov, Maďarskom o 15 percentuálnych bodov).   

Štruktúra dovozu stále potvrdzuje krehkosť a závislosť nášho ekonomického rastu od vývoja vonkajšieho prostredia. Vývoj obchodu s RF neguje vytvorené aktívum vo vzťahu k Európskej únii. Podiel Európskej únie na dovoze celkom je v SR výrazne nižší ako v Poľsku, Maďarsku, Českej republike (v priemere o 15 bodov).

Výsledky zahraničného obchodu za 1. polrok 2001 ukazujú, že zo strednodobého hľadiska nie je možné znižovať jeho deficit len administratívnymi opatreniami a opatreniami, ktoré vyvolávajú pokles domáceho dopytu, ak nie sú sprevádzané zásadnými štrukturálnymi zmenami. Trvalé zníženie obchodného deficitu na ekonomicky prijateľnú úroveň si vyžaduje zásadnú zmenu ponukovej stránky slovenskej ekonomiky. 

Keďže ponukový charakter slovenskej ekonomiky sa mení len pomaly, je reálne očakávať, že vysoko deficitný vývoj zahraničného obchodu bude pokračovať i v ďalších rokoch.
2.	Vývoj zahraničného obchodu v 1. polroku 2001 
v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2000

Základnú informáciu o zahraničnom obchode SR v období január až jún 2001 v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2000 poskytuje nasledujúci prehľad:

				                           	       (mil. Sk)
1. polrok | Vývoz | Dovoz | Saldo | Obrat
2000 | 258 260,8 | 268 969,2 | -10 708,4 | 527 230,0
2001 | 307 097,8 | 349 162,6 | -42 064,8 | 656 260,4

Tendencie vývoja zahraničného obchodu v 1. polroku 2001 možno zhrnúť nasledovne:
–	dynamika rastu obratu zahraničného obchodu sa medziročne  znížila o 0,5 boda;
–	dynamika dovozu sa zvýšila na 29,8 % (1. polrok 1999/2000 19,7 %), tempo rastu vývozu sa medziročne znížilo na 18,9 % (1. polrok 1999/2000 30,9 %);
–	tempo rastu vývozu zaostáva za rastom dovozu o 10,9 boda (1. polrok 1999/2000 predstih vývozu pred dovozom o 11,2 boda);	
–	pokračuje trend rastu exportnej výkonnosti (1. polrok 2000 71,1 % HDP, prvý polrok 2001 77,4 HDP), výrazne sa zvýšila dovozná náročnosť ekonomiky (prvý polrok 2000 71,3 % HDP, 1. polrok 2001 84,9 %);
–	pasívum obchodnej bilancie sa v porovnaní s 1. polrokom 2000 sa prehĺbilo o 31,3 mld. Sk.

Podiel služieb na vývoze tovaru a služieb sa znížil na 14,8 % (medziročný pokles o 0,5 boda). Podiel služieb na dovoze tovaru a služieb poklesol na 11,6 % (medziročne o 0,5 boda).

2.1. Vývoj zahraničného obchodu v 1. polroku 2001 z teritoriálneho hľadiska

Medziročný prírastok vývozu  v 1. polroku 2001 (celkom 48,8 mld. Sk FCO) smeroval predovšetkým do krajín Európskej únie (33,1 mld. Sk FCO)  a CEFTA (13,5 mld. Sk FCO).

Podiel krajín EÚ na vývoze celkom sa zvýšil na 61,4 %, medziročne vzrástol o1,2 boda. Vývoz do krajín EÚ rástol pritom rýchlejšie ako vývoz celkom (o 2,4 boda). Podiel Nemecka na  vývoze celkom sa zvýšil na 27,6 % (medziročne o 0,5 boda). 

Podiel krajín CEFTA na vývoze celkom dosiahol 29,0 % (medziročný pokles o 0,2 boda). Podiel Českej republiky na vývoze sa znížil na 16,3 % (pokles o 0,6 boda), v absolútnom vyjadrení však vývoz vzrástol o 6,5 mld. Sk FCO. Vývoz do Maďarska a Poľska sa v úhrne zvýšil o 5,7 mld. Sk FCO.

Vývoz do Ruskej federácie sa zvýšil o 0,8 mld. Sk FCO (podiel RF na vývoze celkom sa zvýšil o 0,15 boda ), na druhej strane  vývoz na Ukrajinu poklesol o 439 mil. Sk FCO a do USA o 85 mil. Sk FCO. 

Z teritoriálneho hľadiska medziročný nárast dovozu 1. polroka 2001 (celkom 80,2 mld. Sk OP) smeroval z krajín Európskej únie (41,3 mld. Sk OP), CEFTA (18,4 mld. Sk OP), Ruskej federácie (9,2 mld. Sk OP). Významné nárasty dovozu boli zaznamenané z Japonska (1,3 mld. Sk OP), Švajčiarska(1,2 mld. Sk OP), USA (1,1 mld. Sk OP), ale i z Ukrajiny (0,6 mld. Sk OP), Tchaj-wanu (0,6 mld. Sk OP), Malajzie (0,8 mld. Sk OP), Turecka (0,9 mld. Sk OP), Číny (1,6 mld. Sk OP).   

Dominantná pozícia EÚ na dovoze celkom sa v prvom polroku 2001 upevnila. Z EÚ pochádza 50,2 % dovozu (1. polrok 2000 49,8 %). Dovoz z krajín EÚ rastie rýchlejšie ako dovoz celkom (o 1,0 boda). Podiel Nemecka na dovoze celkom sa zvýšil na 25,9 % (o 1,0 boda).

Dynamika dovozu z krajín CEFTA je o 2,8 boda vyššia ako dynamika dovozu celkom. Podiel krajín CEFTA na dovoze celkom sa zvýšil na 21,45 % (o 0,45 boda). Dovoz   z Českej republiky vzrástol o 11,6 mld. Sk OP. Podiel Českej republiky na dovoze celkom sa nezmenil (14,5%).

Pri medziročnom raste dovozu  z Ruskej federácie  o 20,2 % sa podiel tohto teritória na dovoze celkom znížil  na 15,6 % (medziročný pokles o 1,3 boda). 
	
Saldo obchodu s Európskou úniou, CEFTA a EZVO je naďalej prebytkové. Medziročne sa však aktívne saldo výrazne zhoršilo. Pasívne saldo s ostatnými krajinami sa prehĺbilo, najciteľnejšie vo vzťahu k RF.

Aktívne  saldo obchodu s krajinami CEFTA sa medziročne znížilo o 4,9 mld. Sk. Saldo obchodu s ČR sa pritom zhoršilo až o 5,1 mld. Sk (1. polrok 2000 aktívne saldo 4,6 mld. Sk, 1. polrok 2001 obchodný deficit 0,5 mld. Sk). Prepad salda obchodu s ČR je dôsledkom 29,6 percentného nárastu dovozu (v absolútnom vyjadrení nárast o 11,6 mld. Sk OP). Najväčšie nárasty zaznamenal dovoz osobných automobilov, autobusov, nákladných vozidiel, nerastných palív (najmä čierne uhlie), železa a ocele a široké spektrum agropotravín (pšenica, olej, tabakové výrobky  a pod.).

Aktívne saldo obchodu s EÚ sa znížilo o 8,1 mld. Sk. Najvýraznejšie sa zhoršilo saldo obchodu s Nemeckom (o 8,7 mld. Sk) a Francúzskom (o 4,7 mld. Sk). Dovoz z Nemecka sa zvýšil o 34,9 % (vývoz  o 20,9 %), nositeľmi rastu dovozu sú najmä časti a príslušenstvo motorových vozidiel (spaľovacie motory, hriadele, káble, vypínače, komponenty, sedadlá automobilov) a spotrebné výrobky (automobily, lieky). Vývoz do Francúzska medziročne poklesol o 6,2 %, dovoz  vzrástol až o 43,4 % resp. o 3,9 mld. Sk OP. Najvyšší rast dovozu je v položkách osobné a nákladné automobily, lieky a obilie. Saldo obchodu s Nemeckom a Francúzskom prešlo v 1. polroku 2001 zhodne do pasíva (za 1. polrok 2000 je prebytok).

Aktívne saldo obchodu s krajinami EZVO sa znížilo o 0,645 mld. Sk, z toho voči Švajčiarsku o 0,217 mld. Sk a Nórsku o 0,506 mld. Sk.

Pasívne saldo obchodu s ostatnými krajinami sa prehĺbilo o 17,6 mld. Sk. Prehĺbenie obchodného deficitu s RF je predovšetkým dôsledkom vývoja dovozu ropy a plynu. Pasívne saldo obchodu s Čínou sa prehĺbilo o 1,4 mld. Sk, USA a Japonskom zhodne o 1,2 mld. Sk, Ukrajinou o 1,0 mld. Sk, Malajziou, Indonéziou a Tchaj-wanom v úhrne o 1,8 mld. Sk. Aktívne saldo obchodu s Tureckom a Mexikom prešlo do pasíva, v úhrne sa zhoršilo o 1,9 mld. Sk. Zhoršenie salda obchodu s USA a Japonskom je dôsledkom nárastu dovozov investičného charakteru. Prehĺbenie obchodného deficitu s Ukrajinou je dôsledkom výrazného poklesu vývozu (o 12,7 %) a mierneho rastu dovozov (o 13,1 %). Zhoršenie salda obchodu s krajinami juhovýchodnej Ázie, Tureckom a Mexikom je dôsledkom enormného rastu dovozu najmä spotrebných tovarov z týchto teritórií.

2.2. Vývoj  zahraničného obchodu v 1. polroku 2001 z komoditného hľadiska

Stabilne najväčšími vývoznými a dovoznými komoditnými skupinami slovenského zahraničného obchodu sú (poradie podľa hodnoty vývozu 1. polroka 2001): HS 87- motorové vozidlá, HS 84- stroje, HS 85- elektrické stroje, HS 72- železo, oceľ, HS 27- nerastné palivá. Vývoj ich vývozu a dovozu predurčuje i saldo celého slovenského zahraničného obchodu. V prvom polroku 2001 tieto komodity tvoria 53,1 % vývozu a zároveň 54,1 % slovenského dovozu. Dynamika vývozu v tejto skupine je nižšia ako dynamika vývozu celkom (o 0,5 boda), dynamika dovozu je 0,9 boda vyššia ako dynamika dovozu celkom. Pokles vývozu železa a ocele je predovšetkým dôsledkom poklesu hmotného objemu vývozu (HS 7208 o 14,2 %, HS 7209 o 20,6 %, HS 7210 o 13,4 %) a poklesu cien ocele na svetových trhoch. Nižší nárast vývozu motorových vozidiel súvisí s oneskorením nábehu nového osobného automobilu, ktorého výroba by mala začať v 2. polroku 2001. Efekt na strane vývozu sa očakáva vo IV. štvrťroku 2001. Na vyššom raste dovozu sa zásadným spôsobom podieľa zvýšená investičná aktivita a domáci dopyt pôsobiaci na  hospodársky rast Predstih rastu vývozu pred dovozom bol zaznamenaný iba u nerastných palív. Saldo obchodu sa medziročne zhoršilo vo všetkých komoditných skupinách, pričom aktívne saldo obchodu s motorovými vozidlami, železom a oceľou sa znížilo a pasívne saldo s ostatnými komoditami sa prehĺbilo (najviac v prípade strojov). Saldo obchodu v týchto komoditách sa v sumáre zhoršilo o 20,2 mld. Sk, čo predstavuje takmer 65 % z medziročného nárastu deficitu obchodu celkom.  

Saldo obchodu s agropotravinami za 1. polrok 2001 je pasívne vo výške 12,1 mld. Sk a medziročne sa prehĺbilo o 4,2 mld. Sk. Vývoz vzrástol o 16,7 %, dovoz o 34,9 %, resp. o 5,6 mld. Sk OP. Nositeľom prehĺbenia obchodného deficitu je predovšetkým obilie. Dovoz obilia sa medziročne zvýšil o 2,5 mld. Sk OP. Aktívne saldo obchodu 1. polroka 2000 (0,146 mld. Sk) prešlo do pasíva (2,831 mld. Sk) a medziročne sa zhoršilo o takmer 3 mld. Sk. Pasívne saldo obchodu v komoditách zvyšky potravinových prípravkov, prípravky z obilia, tabak sa v súhrne prehĺbilo o ďalších takmer 0,8 mld. Sk.

Prehĺbilo sa i pasívne saldo obchodu s farmaceutickými výrobkami. Za 1. polrok 2001 dosiahlo 7,4 mld. Sk, čo je o 1,4 mld. Sk viac ako v porovnateľnom období predchádzajúceho roka. Dynamika dovozu je v predstihu pred dynamikou vývozu o 2,2 percentuálneho boda. Saldo obchodu je okrem iného i dôsledkom štrukturálnych medzier slovenskej produkcie. Orientuje sa prevažne na generické liečivá a licenčné prípravky, originálne (podstatne drahšie) prípravky pochádzajú z dovozu.
   
Negatívny vývoj salda obchodu bol zaznamenaný i v komoditách s prevažujúcim  charakterom určenia pre výrobnú spotrebu (výlučné dovozy rúd, bavlny, vlny, hodvábu, koží, silíc, trieslovín, resp. komplementárne dovozy pre slovenskú výrobnú spotrebu – rôzne chemické výrobky, výrobky anorganickej chémie, chemickej striže, vlákniny, technické tkaniny, a pod.) a pre osobnú spotrebu (iné odevy, mydlo, kožušiny, hodinky, hračky a pod.). Pri medziročnom raste vývozu 25,5 % a dovozu o 26,7 % sa ich pasívne saldo obchodu prehĺbilo o 7,0 mld. Sk a v úhrne dosiahlo 32,7 mld. Sk (napr. rudy 3,4 mld. Sk, rôzne chemické výrobky 3,2 mld. Sk, anorganické chemické výrobky 2,7 mld. Sk, triesloviny 2,6 mld. Sk, bavlna 2,5 mld. Sk, impregnované tkaniny 2,2 mld. Sk, kože 1,8 mld. Sk a pod.). Vývoj dovozu v tejto kategórii (dovoz 1. polrok 2001 takmer 50 mld. Sk OP) svedčí o narastajúcich potrebách slovenskej výroby na suroviny z dovozu (i v závislosti od vývoja svetových cien a kurzu SKK), ale i o štrukturálnych medzerách slovenskej výroby (dovoz takých produktov, ktoré slovenská výroba celkom nepokrýva). 

Negatívny vývoj salda obchodnej bilancie v 1. polroku 2001 čiastočne zmiernil vývoj obchodu s ostatnými trhovými a priemyselnými výrobkami  prevažujúco z produkcie tradičných odvetví slovenského priemyslu (komodity ľahkého a drevospracujúceho priemyslu, časti chemického, strojárskeho a hutníckeho priemyslu). Rozhodujúca časť týchto komodít dosahuje v obchode permanentne aktívne saldo obchodu a zmierňuje deficit slovenského zahraničného obchodu. Aktívne saldo obchodu s týmito komoditami sa zvýšilo o 1,5 mld. Sk a v úhrne dosiahlo 36,4 mld. Sk. Napr. v komoditách ľahkého priemyslu (odevy z tkanín, odevy z pletenín, obuv, sklo, knihy) sa aktívne saldo obchodu zvýšilo o 3,0 mld. Sk a v železničných vagónoch o 1,1 mld. Sk. Na druhej strane sa aktívne saldo obchodu výrobkov zo železa znížilo o 0,7 mld. Sk a pasívne saldo obchodu s plastmi sa prehĺbilo o 2,8 mld. Sk. Negatívom vývoja v tejto komoditnej agregácii je predstih tempa rastu dovozu pred vývozom (o 9,1 boda). Vývoz napr. pletiarskych a odevných výrobkov a obuvi (typickí predstavitelia produkcie exportne vysoko angažovaných odvetví) vzrástol v sumáre o 19,0 %, dovoz až o 31,3 % (predovšetkým z Číny a Malajzie).   

Z komoditného hľadiska medziročné prehĺbenie obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu za 1. polrok 2001 o 31,3 mld. Sk je dôsledkom:

–	zníženia aktívneho salda obchodu s motorovými vozidlami, železom a oceľou v sumáre o 4,2 mld. Sk;
–	prehĺbenia pasívneho salda obchodu strojov, elektrických strojov a nerastných palív v sumáre o 15,9 ml. Sk;
–	prehĺbenia pasívneho salda obchodu s agropotravinami o 4,2 mld. Sk; 
–	prehĺbenia pasívneho salda s farmaceutickými výrobkami o 1,4 mld. Sk;
–	prehĺbenia pasívneho salda komodít s prevažujúcim určením pre výrobnú a osobnú spotrebu o 7,0 mld. Sk.

 Deficit obchodnej bilancie znížil prebytok v oblasti trhových a priemyselných výrobkov, ten sa medziročne zvýšil o 1,5 mld. Sk.

3.	Príčiny zhoršenia obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu 
v prvom polroku 2001 

Z dlhodobého hľadiska je vývoj slovenského zahraničného obchodu, podobne ako v ostatných tranzitívnych ekonomikách, deficitný (s výnimkou roku 1994). Deficitnosť vývoja je odrazom prebiehajúcich štrukturálnych zmien v týchto ekonomikách. Stupeň krytia dovozu vývozom je pritom v ČR, Maďarsku a Slovinsku vyšší ako v SR, v Poľsku výrazne nižší. 

Slovensko ako malá a otvorená ekonomika je mimoriadne citlivá na zmeny vonkajšieho prostredia. Vývoj externých faktorov zásadným spôsobom ovplyvňuje i výšku obchodného deficitu. 

Obchodný deficit 1. polroka 2001 je výslednicou pôsobenia celého radu vonkajších a vnútorných faktorov. V prevažujúcej miere pôsobili utlmujúco na slovenský vývoz a dynamizujúco na dovoz. Zhoršenie obchodného deficitu v roku 2001 je sprievodným javom i väčšiny ostatných tranzitívnych ekonomík. Napr. deficit obchodu ČR dosiahol v 1. polroku 2001 53,3 mld. Kč, čo je medziročne o 11,9 mld. Kč viac.   

3.1. Vplyv vonkajších podmienok na kvalitatívnu stránku vývoja 
	 slovenského zahraničného obchodu

Z externých faktorov zásadným spôsobom vplývali na slovenský zahraničný obchod najmä vývoj svetovej ekonomiky a hospodárstva v krajinách rozhodujúceho teritoriálneho záujmu slovenského obchodu, vývoj svetových cien surovín, proporcie vývoja vývozných a dovozných cien, pozícia EUR voči USD a pod..

Už v závere roka 2000 signalizovali prognózy spomalenie ekonomického rastu v USA a následný dopad tohto vývoja i na ostatné krajiny. V 1. polroku 2001 sa tieto prognózy naplnili. Ekonomický rast v USA za I. štvrťrok dosiahol 1,3 %, v II. štvrťroku sa znížil na 0,7 percenta (IV. štvrťrok 2000  1,9 %). Hospodársky rast Nemecka sa spomalil. V I. štvrťroku 2001 dosiahol 1,6 %, v II. štvrťroku 0,7 %. Hospodársky rast Talianska za I. štvrťrok dosiahol 2,5 %, v II. štvrťroku sa spomalil na 2,0 %. Prognózy rastu švédskej ekonomiky pre rok 2001 sa zrevidovali z 2,7 % na 1,7 %. Spomalenie ekonomického rastu má tvrdé dopady najmä na výrobnú sféru. Výrazne sa obmedzujú dovozy investícií a komodít pre výrobnú spotrebu. Tieto kroky umocňujú i obavy z možnej nadvýroby v hutníctve a automobilovom priemysle Európskej únie. Takýto vývoj tvrdo zasiahol i krajiny strednej a východnej Európy, pre ktoré je EÚ najväčším obchodným partnerom.

Slovenský export sa zatiaľ relatívne úspešne vyrovnal so spomalením ekonomického rastu Európskej únie. Vývoz medziročne vzrástol o 21,3 % . Dynamika  rastu vývozu do krajín CEFTA je však už o 1,1 boda pod úrovňou dynamiky vývozu celkom, z toho pri vývoze do ČR až o 4,0 percentuálne body. Spomalenie ekonomického rastu v USA sa prejavilo i v medziročnom poklese vývozu SR do tohto teritória o 2,1 %.

Z hľadiska vývoja svetových cien surovín a materiálov je určujúcou tendenciou v prvom polroku roku 2001 stabilizácia, resp. mierny medziročný pokles cien ropy.

Svetové ceny ostatných  komodít vo väčšine prípadov poklesli. Prevažujúci pokles cien v USD a GBP však na strane slovenských dovozov eliminovalo oslabenie kurzu Sk voči týmto menám. V USA pri takomto cenovom vývoji ceny importu za 1. polrok 2001 medziročne poklesli o 4,2 %.

Na dovoze surovín do SR rozhodujúcim spôsobom participuje ropa a plyn z Ruskej federácie. Vývoj dovozu týchto komodít v porovnaní 1. polrok 2000/2001 dokumentuje nasledujúci prehľad:

Komodita

Merná 
           jednotka

1. polrok
2000

1. polrok
   2001

Ropa | tis. kg | 2 479 727 | 2 667 683
| tis. Sk OP | 19 490 415 | 22 179 054
| priem. cena Sk/tis. kg | 7 860 | 8 314
Zemný plyn | tis. MTQ | 4 439 074 | 3 731 496
| tis. Sk OP | 19 084 364 | 23 016 594
| priem. cena Sk/tis. MTQ | 4 299 | 6 168

Hmotný objem dovozu ropy sa zvýšil o 7,6 %, dovozná cena ropy medziročne vzrástla o 5,8 %. Hmotný objem dovozu zemného plynu poklesol medziročne o 15,9 %, dovozná cena však vzrástla až o 43,5 %. Zo zvýšenia dovozných cien ropy a plynu z Ruskej federácie rezultuje medziročný prírastok dovozu 1. polroka 2001 vo výške 6 621 mil. Sk OP. 

Zásadným spôsobom ovplyvňuje vývoj slovenského zahraničného obchodu  v korunovom vyjadrení i kurzová hodnota SKK voči USD, SKK/EUR a kurz USD/EUR. V 1. polroku 2001 sa v EUR a v národných menách EÚ zrealizovalo 73 % slovenského vývozu, v USD 15 %. Štruktúra platieb za dovozy je odlišná. EUR a národné meny EÚ sa podieľajú na platbách celkom 58 %, USD až 26 %.

Obdobie 1. polroka 2001 je charakteristické permanentným zoslabovaním pozícií EUR voči USD. SKK voči EUR v priebehu I. štvrťroka mierne zoslabuje, v jednotlivých mesiacoch II. štvrťroka už posilňuje. Kurz SKK voči USD v priebehu celého 1. polroka 2001 zoslabuje. V medziročnom porovnaní 1. polrok 2000/2001 kurz slovenskej koruny voči všetkým rozhodujúcim menám obchodu zoslabil. Zoslabenie kurzu SKK pôsobilo na rast vývozu v korunovom ekvivalente. Vývoz prvého   polroka 2001 v dôsledku zoslabenia  kurzu  SKK  medziročne  relatívne   vzrástol   o 11 894,7 mil. Sk FCO, resp. v priemere  o 4,03 %. Na druhej strane dovoz v korunovom vyjadrení rástol. V dôsledku kurzového vývoja vzrástol slovenský dovoz v 1. polroku 2001 medziročne v relatívnom vyjadrení o 16 742,9 mil. Sk OP, resp. 5,04 %. Obchodný deficit január až jún 2001 sa v dôsledku vývoja devízových kurzov prehĺbil o 4 848,2 mil. Sk.

Rozhodujúca časť negatívneho dopadu kurzového vývoja na vývoj salda obchodnej bilancie 1. polroka 2001 je dôsledkom vývoja kurzu SKK voči USD, stabilného podielu USD na devízových platbách a zníženia podielu USD na celkových inkasách za slovenské vývozy. 

Výsledky hodnotenia opätovne potvrdzujú, že pre slovenský zahraničný obchod zostáva reálnou hrozbou vývoj kurzu USD voči EUR, resp. SKK. Vzhľadom na vysokú dolárovú zaťaženosť slovenského dovozu palivo- energetických zdrojov, by slovenskej ekonomike veľmi prospela väzba eura na obchody z Ruskej federácie.      

3.2.	Vplyv vnútorných podmienok na kvalitatívnu stránku vývoja 
slovenského zahraničného obchodu

Prehĺbenie obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu je i dôsledkom pretrvávajúcich štrukturálnych problémov vo vnútri ekonomiky.

V 1. polroku 2001 dynamika priemyselnej výroby vyvolala  zvýšené nároky na jej surovinové a materiálové zabezpečenie z dovozu. Dovozná náročnosť napr. vo Volkswagen Bratislava dosahuje 83 %, v Slovnaft a.s. 78 %, vo Whirlpool 66 %. V textilnom a odevnom priemysle 58 % surovín a materiálov pre výrobný proces pochádza z dovozu. Z výsledkov hodnotenia dovoznej štruktúry na báze užitia dovozov vyplýva, že dovozy pre výrobnú spotrebu slovenskej ekonomiky v 1. polroku 2001 medziročne vzrástli o 28,4 %.

Ekonomické výsledky slovenského priemyslu jednoznačne naznačujú stabilizáciu pozícií predovšetkým rozhodujúcich výrobcov odvetví. V snahe zabezpečiť konkurenčnú schopnosť svojej produkcie sa inovácie v týchto firmách uskutočňujú takmer výlučne na báze špičkových dovozov. Väčšina strojov a zariadení v ponuke domácich výrobcov chýba alebo ich kvalita nie je s dovážanými porovnateľná. Inovácie vyššieho rádu sa prirodzene premietajú do cien dovozu. Dovozy investičného charakteru vzrástli v 1. polroku 2001 medziročne o 33,7 percenta. Nárast dovozu tejto kategórie je prirodzeným vyjadrením potrieb modernizácie odvetví. Tá sa s určitosťou odrazí v nasledujúcom raste konkurenčnej schopnosti výrob a raste HDP.

Signály o zvýšenom domácom dopyte potvrdzuje i 27,0 percentný nárast dovozu s určením pre osobnú spotrebu. S určitosťou ovplyvnil tento nárast i masívny nástup nových hypermarketov a supermarketov. Len v priebehu 2. polroka 2000 ich bolo uvedených do prevádzky trinásť. Dokážu promptne doplniť dovozom dočasne nedostatkový tovar domácej proveniencie. K nerovnováhe na domácom trhu dochádza pritom pomerne často (mäso, ovocie).  Ďalším príkladom je oživenie predaja automobilov v SR. V 1. polroku 2001 sa predalo celkom 34 094 nových osobných automobilov, čo je o 8 431 kusov viac ako v rovnakom období predchádzajúceho roka.   

Významnú úlohu v slovenskom zahraničnom obchode majú nepriame vývozné a dovozné toky. Tieto sú spojené so zahraničnou majetkovou účasťou, resp. sú výsledkom zušľachťovacích režimov.

Saldo ich obchodu je permanentne prebytkové. Saldo obchodu priamych operácií (vývozy na trvalé ponechanie v zahraničí, dovozy do voľného obehu) je trvale pasívne. Vo vyspelých ekonomikách sú však priame vývozy tou zložkou zahraničného obchodu, ktorá je zdrojom prebytkovosti obchodnej bilancie.

Vývoj priamych a nepriamych vývozných a dovozných tokov v období 1. a 2. polrok 2000 a 1. polrok 2001 dokumentuje nasledujúci prehľad:

              				         				(mil. Sk)
| 1. polrok 2000 | 2. polrok 2000 | 1. polrok 2001
Priame vývozy | 122 380 | 139 099 | 148 267
Priame dovozy | 174 838 | 221 050 | 242 647
Saldo | - 52 458 | - 81 951 | -94 380
Nepriame vývozy | 135 934 | 151 090 | 158 831
Nepriame dovozy | 93 263 | 100 518 | 106 342
Saldo | 42 671 | 50 572 | 52 489
    
Výrazné prehĺbenie obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu v 1. polroku 2001 je predovšetkým dôsledkom nepriaznivého vývoja v priamych obchodných tokoch. Ten bol založený už v 2. polroku 21000, v priebehu roka 2001 sa ešte viac prehlbuje. V porovnaní 1. polrok 2000/2001 sa objem priamych vývozov zvýšil o 21,2 %, dovozov však až o 38,8 %. Pasívne saldo priamych obchodov prehĺbilo o 41 922 mil. Sk. Tento vývoj svedčí o poklese konkurencie-schopnosti slovenských podnikov.  

 V tomto istom období sa zvýšil objem nepriamych vývozov o 16,8 %, nepriame dovozy vzrástli o 14,0 %, aktívne saldo nepriamych obchodov sa zvýšilo o 9 818 mil. Sk. Pokles dynamiky je dôsledkom ochladenia záujmu zahraničných kontraktorov nadväzne na vývoj konjunktúry (najmä automobilový priemysel).  I pri nižšej dynamike vývoja sa aktívne saldo obchodu nepriamych vývozno–dovozných tokov zvyšuje. Rovnako tak rastie i hodnota pridaná spracovaním pri zušľachťovaní. Za 1. polrok 2000 sa z 1 Sk dovozu určeného na aktívne zušľachťovanie vyviezol tovar v hodnote 1,47 Sk. V prvom  polroku 2001 sa hodnota ukazovateľa zvýšila na 1,51 Sk.

Prehĺbenie pasíva obchodnej bilancie SR za 1. polrok 2001 je i dôsledkom zhoršených vývozno–dovozných cenových relácií. 

V roku 1999 a 2000 vývozné ceny slovenskej produkcie rástli rýchlejšie ako ceny dovozu. Predstih vývozných cien pred dovoznými dosiahol v priemere 7,25 boda.
Výsledky analýz v skupine komodít s typickou mernou jednotkou vývozu a dovozu kg (tvoria cca štvrtinu hodnoty objemu vývozu) za 1. polrok 2001 naznačujú, že v medziročnom porovnaní dovozné ceny rástli rýchlejším tempom ako ceny slovenskej vývoznej produkcie (vývozné ceny rast 10,64 %, dovozné ceny 13,00 %).

 Z výsledkov zároveň vyplýva, že vývozné ceny slovenskej produkcie sú prevažne nižšie ako ceny dovozu v tých istých komoditných skupinách. Výsledky môžu prirodzene skresliť odlišnosti v komoditnej a teritoriálnej štruktúre vývozu a dovozu. Napr. vývozná cena HS 2523 – portlandský cement dosahuje 97,6 % dovoznej ceny, HS 2710 – benzín, olej 89,0 %, HS 3926 – výrobky z plastov 68,8 %, HS 4823- papier, kartón, lepenka 59,2 %, HS 7208 – ploché valc. výrobky zo železa a ocele 65,0 %. 

V súvislosti s nižšou dynamikou slovenského vývozu za 1. polrok 2001 sa vynára otázka, či je iba výsledkom cenového rastu spojeného so zoslabením kurzu SKK alebo aj rastu hmotného objemu vývozu. Priemerný medziročný prírastok hmotného objemu vývozu v uvedených komoditných skupinách dosiahol 0,88 %. Výsledky oprávňujú k záveru, že dynamika slovenského vývozu za 1. polrok 2001 je dôsledkom nielen rastu cien vývoznej produkcie, ale aj rastu hmotného objemu vývozu.
Hmotný objem dovozu v tejto vzorke komoditnej štruktúry slovenského zahraničného obchodu vzrástol až o 22,01 %. I tento príklad potvrdzuje skutočnosť, že rast dovozu 1. polroka 2001 je predovšetkým dôsledkom jeho fyzického rastu. Dynamika rastu dovozu je v predstihu pred vývozom ako vo fyzických objemoch, tak i v jednotkových cenách.  

4.	Očakávaný vývoj zahraničného obchodu SR v 2. polroku 2001 
a v nasledujúcom období vo väzbe na vývoj vonkajších a vnútorných podmienok 

I ďalší vývoj zahraničného obchodu (v 2. polroku 2001 i v strednodobej perspektíve) bude zásadne limitovaný vonkajšími a vnútornými faktormi. Existujú pritom riziká, ale i príležitosti, na strane vývozu i dovozu. 

Ako rozhodujúci rizikový faktor komerčnej úspešnosti slovenského exportu sa v strednodobom horizonte javí pretrvávanie útlmu konjunktúry vo svetovej ekonomike. Signály z USA zatiaľ nenasvedčujú zvratu vo vývoji, rovnako tak ako revidované scenáre ekonomického rastu Európskej únie a celková medzinárodná situácia. Slovenská ekonomika by mohla na strane vývozu globálne ochladenie vývoja svetovej ekonomiky prekonať, pokiaľ bude krátkodobého charakteru. 

Západné ekonomiky postihuje oslabenie rastu skôr na strane výroby. Osobná spotreba zatiaľ rastie. Pokiaľ by sa pokles konjunktúry časovo predlžoval, s určitosťou by to malo dopad i na tento segment. Pokles osobnej spotreby v týchto krajinách by potom mal zásadný dopad predovšetkým na vývozy, zatiaľ veľmi úspešných slovenských spotrebných výrobkov.

Vysokú mieru rizika pre slovenské vývozy znamenajú i signály o kríze z nadvýroby v automobilovom a hutníckom priemysle Európskej únie.
  
Príležitosti pre zvýšenie dynamiky slovenského exportu  sa otvárajú vo väzbe na vysoký objem dovozov investičného charakteru z obdobia IV. štvrťroka 2000 a najmä 1. polroka 2001 a vo väzbe na prebiehajúce investičné akcie vo viacerých odvetviach. Napr. v  troch najvýznamnejších podnikoch sklárskeho priemyslu sa t.r. preinvestuje 2,2 mld. Sk, objem výroby sa zvýši o 790 mil. Sk a export o takmer 670 mil. Sk. Najväčší slovenský výrobca papiera a celulózy preinvestuje v najbližších rokoch 5 mld. Sk, jeho exportná angažovanosť pritom dosahuje 82,3 %. Výrobca pneumatík pre nákladné autá Continental Matador vynaložil na rekonštrukciu závodu doteraz 4,2 mld. Sk. Jeho obrat by sa mal v roku 2003 zvýšiť na 7,7 mld. Sk (1. polrok 2001 tržby 2,24 mld. Sk). Rovnako tak ďalší  prílev PZI smerovaný do podnikov, väčšinou spojený s dovozom technológií, napomôže urýchleniu reštrukturalizácie a dynamizácii exportu.

Základným rizikom na strane dovozu  do SR zostáva vývoj domáceho dopytu. Neistotu okolo jeho vývoja zvyšujú dlhopisy FNM SR. Je otázne akým spôsobom obyvateľstvo použije prostriedky dlhopisov. V prípade, že sa rozhodne pre spotrebné nákupy tovarov zahraničnej proveniencie, je reálne očakávať ďalší rast dovozu a tým i prehĺbenie obchodného deficitu.

Rizikovým zostáva i samotný priebeh reštrukturalizácie ekonomiky. Zníženie vysokého zastúpenia priemyselných odvetví, značne surovinovo a energeticky náročných na vstupy z dovozu na úkor moderných výrob, sa realizuje pomaly. Pri projektovanom zvýšení tempa rastu HDP v období rokov 2002 – 2005 (zo 4,4 až na 5,4 %) môžu dovozne vysoko náročné odvetvia zásadným spôsobom predurčovať tempá rastu dovozu ekonomiky, a tým i výšku jej obchodného deficitu.
 
Z hľadiska vonkajších podmienok najväčšie riziko pre vývoj dovozu 2. polroka 2001 predstavuje neistý vývoj cien ropy vo väzbe na rozhodnutie krajín OPEC znížiť jej ťažbu od 1. 9. 2001 o milión barelov/deň. Pri takomto vývoji ponuky sa zrejme úroveň  cien z 1. polroka 2001 nepodarí udržať.

Pozitívnym signálom pre vývoj dovozu do konca roka 2001 a pre prvú polovicu roka 2002 sú správy o tohoročnej úrode obilnín. V aktuálnej situácii sa, vzhľadom k prebytkom, očakáva skôr vývoz obilnín. To bude mať priaznivý dopad na zmiernenie vysokého pasívneho salda obchodu s agropotravinami, ale aj na celkový obchodný deficit.

Priaznivé dopady na vývoj slovenského dovozu možno očakávať i zo zvratu pozícií euromeny voči americkému doláru. Silný USD počas 1. polroka 2001 nezodpovedal makroekonomickým fundamentom americkej ekonomiky, čo sa v najbližších mesiacoch musí transformovať do posilňovania pozícií euromeny.

V priebehu 2. polroka 2001 budú prevažovať negatívne faktory vývoja slovenského zahraničného obchodu. Je reálne predpokladať, že obchodný deficit sa bude vyvíjať v intenciách vývoja z 1. polroka tohto  roka. Znamenalo  by  to  koncoročný  deficit  na úrovni 74 – 84 mld. Sk. 

	Vývoj zahraničného obchodu a bežného účtu platobnej bilancie v roku 2000 – 2002 dokumentuje nasledujúci prehľad:

| 2000 | 2001 | 2002
Vývoz  (mld. Sk FCO) | 548,4 | 647,1 až 678,4 | 737,7 až 814,0
Dovoz  (mld. Sk OP) | 590,7 | 721,2 až 763,2 | 816,4 až 906,6
Saldo   (mld. Sk) | -42,3 | -74,1 až  -84,8 | -78,7 až  -92,6
Saldo /HDP (%) | -  4,8 | -  7,6 až  -  8,6 | -  7,4 až  -  8,5
Bežný účet (mld. Sk) | -32,9 | -64,1 až  -  71,4 | -67,9 až  -79,2
Bežný účet/HDP (%) | -  3,7 | -  6,6 až  -  7,3 | -  6,4 až -   7,3

V nadväznosti na uvedený vývoj zahraničného obchodu pri predpoklade zachovania tendencií v oblasti bilancie služieb z roku 2000 a z doterajšieho vývoja v tomto roku možno počítať s tým, že deficit bežného účtu dosiahne 64,1 až 71,4 mld. Sk, t.j. –6,6 až –7,3 % HDP.

	I zo strednodobého hľadiska je slovenská ekonomika predurčená na deficitnosť vývoja zahraničného obchodu. Súvisí to predovšetkým s kapitálovou a časovou náročnosťou riešenia štrukturálnych problémov ekonomiky, prejavom ktorých je vysoká dovozná náročnosť, tak domáceho dopytu, ako aj vývozu. Pre zníženie deficitu obchodnej bilancie je preto nevyhnutné realizovať prísnu fiškálnu politiku a dodržať využitie privatizačných príjmov na deklarované účely (splácanie štátneho dlhu a štátnych záruk). Ich použitie na iné účely by mohlo nežiadúco akcelerovať spotrebiteľský dopyt s následným dopadom na rast dovozu a potenciálne aj spotrebiteľských cien. Pre bezpečnosť deficitu zahraničného obchodu zohráva kľúčovú úlohu vývoj bežného účtu platobnej bilancie. Efektívny priestor pre zníženie deficitu predstavuje najmä bilancia služieb. 

Ekonomická úroveň deficitu je daná rozpätím 38 až 50 mld. Sk. Pri tejto úrovni deficitu je v reálnych možnostiach ekonomiky zabezpečiť primerane rovnovážny hospodársky rast, postupné vylepšovanie konkurencieschopnosti a rast výkonnosti zahraničného obchodu. Takúto úroveň obchodného deficitu však možno očakávať najskôr v roku 2003.