Vyhodnotenie opatrení ŽSR na zabezpečenie hospodárenia v roku 2006

Vrcholové ciele stanovené podnikateľským plánom ŽSR na rok 2006 boli rozpracované do čiastkových  úloh, ktorých plnenie bolo nasledovné: 

Vrcholový cieľ č. 1: 
Dosiahnuť vyrovnané príjmy a výdavky v hospodárení ŽSR
Čiastkové  úlohy:
1.	Neprekročiť plánované ekonomicky oprávnené náklady podľa Zmluvy o prevádzkovaní dráh
Podľa predbežných výsledkov skutočný objem ekonomicky oprávnených nákladov dosiahol       10 955,1 mil. Sk čo je o 216,2 mil. Sk menej ako predpokladal plán na rok 2006 v Zmluve o prevádzkovaní dráh (11 171,3 mil. Sk)- viď príloha č.5. Úloha splnená.

2.	Dodržať plánovaný objem ovplyvniteľných ekonomicky neoprávnených nákladov
Ekonomicky neoprávnené náklady boli plánované vo výške 462 mil. Sk Očakávaná skutočná výška ekonomicky neoprávnených nákladov podľa Zmluvy o prevádzkovaní dráh na rok 2006 je             1 297,1 mil. Sk. Ich nárast súvisí s tvorbou rezerv (399 mil. Sk) a opravných položiek (512 mil. Sk), ktoré neboli plánované, ich objem nie je možné ani približne predikovať. Avšak ŽSR s účinnosťou od 1. 1. 2008 uvažuje s prechodom na medzinárodné účtovné štandardy, čo vyžaduje povinnosť do daného obdobia vykázať  reálnu hodnotu majetku a teda povinnosť podľa zákona o účtovníctve účtovať o opravných položkách a rezervách. Po zohľadnení daných skutočností, ak eliminujeme výšku opravných položiek a rezerv tak výška ekonomicky neoprávnených  nákladov je splnená a dosahuje objem 486,1 mil. Sk.

3.	Dosiahnuť plánovaný výsledok hospodárenia ŽSR

| Skutočnosť      1. - 12. 2006 | Plán                  1. - 12. 2006 | Rozdiel
Výsledok hospodárenia v tis. Sk | 10 781 188 | 9 838 920 | 942 268

	V porovnaní s plánom ŽSR vykázali lepší výsledok hospodárenia o 942 268 tis. Sk. Úloha bola splnená.

4.	Dosiahnuť plánovaný výsledok hospodárenia vnútorných organizačných jednotiek

Organizačná jednotka (ti.Sk) | Plán                        1. - 12.  2006 | Skutočnosť                    1. - 12. 2006 | Rozdiel | Vyhodnotenie ukazovateľa
ŽZ Bratislava | -15 664 | -15 497 | 167 | splnený
ÚIVP  Bratislava | -691 | 6 562 | 7 253 | splnený
ZPOŽ Bratislava | -833 | 6 623 | 7 456 | splnený
CLaO Bratislava | -802 | 5 133 | 5 935 | splnený
ŽT Bratislava  (0600) | 12 628 | 48 717 | 36 089 | splnený
ŽT Bratislava (1700) | 4 161 | 28 694 | 24 533 | splnený
ZSŽ Bratislava | -649 | 2 960 | 3 609 | splnený
VVÚŽ Žilina | -499 | 1 786 | 2 285 | splnený
SHM Bratislava | -67 357 | -42 771 | 24 586 | splnený
SŽG Bratislava | 523 | 2 056 | 1 533 | splnený
ŽE Bratislava | 48 645 | 127 854 | 79 209 | splnený
TÚI Prešov | -616 | 561 | 1 177 | splnený
OR Trnava | 88 897 | 250 643 | 161 746 | splnený
OR Košice | -34 672 | 43 915 | 78 587 | splnený
ÚŽI | -17 243 | 132 244 | 149 487 | splnený

5.	Dosiahnuť plánovanú produktivitu z pridanej hodnoty na ŽSR 

(v tis.Sk/zamestnanca) | Skutočnosť       1. - 12. 2006 | Plán                   1. - 12. 2006 | Rozdiel
Produktivita z pridanej hodnoty | 293 974 | 281 076 | 12 902

Produktivita z pridanej hodnoty bola oproti plánu vyššia o 12 902 tis. Sk. Úloha bola splnená. 

6.	Dosiahnuť plánovanú produktivitu z tržieb na vnútorných organizačných jednotkách

Organizačná jednotka | Produktivita práce z tržieb (601, 602, 61x, 62x)  v tis. Sk/zam. | Vyhodnotenie úlohy
| Plán 1.-12. 2006 | Skut.  1.-12. 2006 |
ŽZ Bratislava | 4 326,55 | 4 052,82 | nesplnená
ÚIVP Bratislava | 314,96 | 439,78 | splnená
ZPOŽ Bratislava | 251,3 | 285,8 | splnená
CLaO Bratislava | 0 | 30,74 | splnená
ŽT Bratislava (ÚO 0600) | 660,58 | 1 073,23 | splnená
ŽT Bratislava (ÚO 1700) | 440,72 | 499,36 | splnená
ZSŽ Bratislava | 438,53 | 362,99 | nesplnená
VVÚŽ Žilina | 173,89 | 218,74 | splnená
SHM Bratislava | 779,96 | 757,67 | nesplnená
SŽG Bratislava | 113,59 | 62,15 | nesplnená
ŽE Bratislava | 30 938,46 | 34 288,79 | splnená
TUI Prešov | 19,9 | 31,94 | splnená
ÚŽI | 46,31 | 47,14 | splnená
OR Košice | 27,56 | 28,72 | splnená
OR Trnava | 32,93 | 27,08 | nesplnená

7.	Dosiahnuť produktivitu z celkových výnosov na vnútorných organizačných jednotkách

Organizačná jednotka | Produktivita práce z výnosov                         v  tis.Sk/zam. | Vyhodnotenie úlohy
| Plán 1.-12. 2006 | Skut.  1.-12. 2006 |
ŽZ Bratislava | 4 660,45 | 5 132,52 | splnená
ÚIVP Bratislava | 701,63 | 873,41 | splnená
ZPOŽ Bratislava | 528,9 | 673,34 | splnená
CLaO Bratislava | 821,15 | 1 535,97 | splnená
ŽT Bratislava (ÚO 0600) | 1 494,65 | 1 636,07 | splnená
ŽT Bratislava (ÚO 1700) | 1 979,84 | 2 432,12 | splnená
ZSŽ Bratislava | 596,7 | 635,86 | splnená
VVÚŽ Žilina | 821,14 | 754,11 | nesplnená
SHM Bratislava | 1 312,48 | 1 510,20 | splnená
SŽG Bratislava | 526,2 | 474,31 | nesplnená
ŽE Bratislava | 55 127,97 | 56 324,76 | splnená
TUI Prešov | 1 092,62 | 991,7 | nesplnená
ÚŽI | 617,5 | 620,35 | splnená
OR Košice | 1 049,16 | 1 040,74 | nesplnená
OR Trnava | 963,82 | 961,99 | nesplnená

8.	Neprekročenie plánovanej zadlženosti (v tis. Sk)
Záväzky k 31. 12. 2006 | 27 918 564
Záväzky k 31. 12. 2006 podľa podnikateľského plánu ŽSR | 37 279 429
Rozdiel | -9 360 865
	
Záväzky ŽSR k 31. 12. 2006 oproti stavu stanovenému v Podnikateľskom pláne ŽSR k 31. 12. 2006 sú nižšie o 9 360 865 tis. Sk. Úloha bola splnená.

9.	Zvyšovať podiel vlastných zdrojov-samofinancovanie
Ukazovateľ | K 31.12.2005 | K 31.12.2006 | rozdiel
Koeficient samofinancovania [%] | 45,78 | 59,46 | 14,35

Koeficient samofinancovania má oproti stavu k 31.12.2005 rastúci trend. Úloha bola splnená.

10.	Dodržať podmienky stanovené štátom a regulačnými úradmi
Úlohu možno považovať za splnenú. Pokyny MDPT ohľadne regulácie výdavkov v oblasti limitov dotácií na investície a zmluvy o prevádzkovaní dráh boli na ŽSR dodržané. Nakoľko ÚRŽD nevydal vyhlášku k regulácii poplatku za použitie ŽDC, systém regulácie bol riešený zo strany ÚRŽD formou požiadaviek a usmernení, ktoré ŽSR podľa podmienok ÚRŽD plnili. 

11.	Neprekročiť schválené limity zdrojov na investície
Splnené (viď prílohu č. 1a).

Vrcholový cieľ č. 2:
Modernizovať a budovať železničnú infraštruktúru
Čiastkové  úlohy:
1.	Vypracovanie plánov investícií v kvalite do určených termínov
Prvý rozpis plánu investícií bol schválený 16. 3. 2006. Počas roka bol  niekoľkokrát zmenený. Proces plánovania investícií  bol zaradený do zoznamu „slabých miest“ súčasného systému riadenia najmä z dôvodov, že je vysoko obtiažne skoordinovať postup plánovania z hľadiska termínov definovania zdrojov krytia na akciách realizovaných z fondov EÚ, štátnej dotácie a vlastných zdrojov so systémom verejného obstarávania s previazanosťou na potreby správcu dopravnej cesty, údržby infraštruktúry a požiadaviek dopravcov.
K odstráneniu existujúcich disproporcií sa postupne realizujú opatrenia v oblasti nového nastavenia systému SAP modulu IM (modul pre plánovanie) a modulu PS (modul pre sledovanie skutočnej realizácie) od r. 2007 a  uzatváranie dlhodobých zmluvných rámcov so štátom  a dopravcami.
2.	Zabezpečenie plnenia plánovaného rozsahu modernizácie železničných tratí
Plnenie daných opatrení je súčasťou časti 2.1 materiálu a  prílohy č.1a.

3.	Zabezpečenie realizácie investičných akcií v požadovanej technickej úrovni 
Realizácia investičných akcií je zabezpečovaná podľa platných predpisov, noriem, zákonov a vyhlášok platných pre realizovanie stavieb na požadovanej technickej a kvalitatívnej úrovni. Technická kvalita je kontrolovaná interným stavebným dozorom ŽSR, resp. stavebným dozorom vybraným medzinárodnou verejnou súťažou.

Vrcholový cieľ č. 3:
Vybudovať efektívny systém riadenia prevádzky na dopravnej ceste
Čiastkové  úlohy:
1. Koordináciu podrobného plánu výlukovej činnosti na obdobie jedného roku 
Výluková činnosť bola koordinovaná v plánovaných termínoch v súlade s vládou predpísanými limitmi na plnenie GVD. Uskutočňované boli pravidelné mesačné koordinačné výlukové porady s prihliadnutím na prioritu modernizácie jednotlivých traťových úsekov a súvisiacich stavieb na úrovni ORD. Koordináciu medzi jednotlivými ORD vykonáva Odbor dopravy GR ŽSR v stanovených termínoch. 
Ročný plán výlukovej činnosti je spracovaný, avšak vzhľadom na  meniace sa   podmienky  líniových stavieb  dochádza ku jeho častým zmenám. Pre  zmeny v pláne  investičnej činnosti, nie je možné stanoviť, spracovať a koordinovať podrobný plán výlukovej činnosti na rok. ŽSR pripravuje výhľadový  plán rekonštrukčných prác na dva roky tak, aby akcie, u ktorých je potrebný väčší rozsah výluk a následne zavedených POTR boli tieto časy zapracované do grafikonu vlakovej dopravy a tak sa zreálnili cestovné časy najmä pri osobnej doprave. 
Zároveň pri dvojročnom plánovaní je možné kvalitne pripraviť akciu tak  po technickej stránke, ako aj legislatívnej.
Súčasťou predmetného plánu sú aj akcie viazané na zmenu aj akcie, kategórie vlakov, zmenu vlakotvorby, čo spôsobuje zmenu traťových parametrov  a to z hľadiska prechodnosti, zaťažiteľnosti, smerových pomerov, zabezpečovacích zariadení. Je potrebné, aby uvedené požiadavky boli požadované včas tak, aby bolo možne zabezpečiť potrebnú projektovú dokumentáciu a výber dodávateľa. Už pri spracovávaní zadania je požadované, aby projektant navrhoval materiály a zariadenia, ktoré sú najprogresívnejšie a spĺňajú všetky normové požiadavky a sú odsúhlasené odbornými zložkami ŽSR. Zároveň ich použitie je odsúhlasené Štátnym odborným technickým dozorom  úradu pre reguláciu železničnej dopravy.  

2.	 Zamedzenie nárastu nehodových udalostí z viny ŽSR v porovnaní s priemerom za posledných 5 rokov 
Vývoj  bezpečnosti železničnej dopravy je nasledovný:

Tabuľka č. 1
Kategória | rok 2002 | rok 2003 | rok 2004 | rok 2005 | rok 2006
NU | Celkom | z viny ŽSR | Celkom | z viny ŽSR | Celkom | z viny ŽSR | Celkom | z viny ŽSR | Celkom | z viny ŽSR
A | 16 | 1 | 8 | 0 | 96 | 1 | 128 | 1 | 122 | 0
B | 16 | 2 | 12 | 1 | 31 | 2 | 25 | 3 | 24 | 1
C 1-9 | 90 | 19 | 53 | 9 | 73 | 45 | 159 | 59 | 149 | 54
C 10-16 | 780 | 127 | 733 | 118 | 314 | 78 | 292 | 68 | 323 | 94
Spolu | 902 | 149 | 806 | 128 | 514 | 126 | 604 | 131 | 618 | 149

Tabuľka č.2
Kategória | rok 2002-2006 | priemer za roky 2002-2006 | rok 2006  skutočnosť
NU | Spolu | z viny ŽSR | Spolu | z viny ŽSR | Spolu | z viny ŽSR
A | 370 | 3 | 74 | 0,6 | 122 | 0
B | 108 | 9 | 21,6 | 1,8 | 24 | 1
C 1-9 | 573 | 186 | 114,6 | 37,2 | 149 | 54
C 10-16 | 2393 | 485 | 478,6 | 97,0 | 323 | 94
Spolu | 3444 | 683 | 688,8 | 136,6 | 618 | 149
V roku 2005 bol priemer nehodových udalostí (NU) za posledných 5 rokov celkom 739,4 NU, pričom z viny ŽSR 226,8 NU. V priebehu roka 2005 z viny ŽSR sa stalo 131 NU. 
V roku 2006 bol priemer nehodových udalostí (NU) za posledných 5 rokov celkom 688,8 NU, pričom z viny ŽSR 136,6 NU. V priebehu roka 2005 z viny ŽSR sa stalo 149 NU (t.j. prekročenie).
Vzhľadom na sankčný ukazovateľ v ZPD na rok 2006 - bezpečnosť osobnej dopravy a zamedzenie nárastu nehodových udalostí pri porovnaní bežného roka s predchádzajúcim rokom, boli preverené nehodové udalosti s vplyvom na osobnú dopravu. 
Počet nehodových udalostí uzatvorených na ŽSR v osobnej doprave za rok 2005 činil 22 nehodových udalostí. V roku 2006 sa z viny ŽSR v osobnej doprave uzavrelo 22 nehodových udalostí. Rozdiel oproti roku 2005 je bez nárastu.

3.	 Minimálne plnenie grafikonu osobnej vlakovej dopravy celkom na 94%
Plnenie grafikonu osobnej vlakovej dopravy – rok  2006 | |
| | | Plnenie GVD (%) | | Plnenie | | Index
Druh vlaku | | | Zmluva o prev. dráh | Skutočnosť | Rozdiel | zmluvy | Skutočnosť | 2006/2005
| | | 2006 | 2006 | | v% | 2005 |
Osobná doprava celkom | 94,00 | 94,48 | 0,48 | 100,51 | 96,89 | 0,98
Limit plnenia grafikon osobnej vlakovej dopravy v roku 2006 bol splnený. Zhoršenie plnenia GVD oproti r. 2005 vyplýva z rozsiahlej výlukovej činnosti z titulu modernizácie koridorov.

4.	 Dokončenie II. etapy a rozpracovanie III. etapy PIS
II. etapa prevádzkového informačného systému (PIS) bola ukončená a plánované požiadavky a úlohy boli splnené. III. etapa PIS je v štádiu overovacej prevádzky aplikácií, kde na základe funkčných špecifikácii jednotlivo definovaných aplikácii boli tieto zakúpené (Elektronický Dopravný Denník a Vlakový Dispečerský Systém) alebo riešené v spolupráci so Železničnými telekomunikáciami. Predpokladané ukončenie III. Etapy PIS je podľa stanoveného harmonogramu koncom roka 2007.
5.	 Vypracovanie návrhu stratégie zmeny vlakotvorby na ŽSR
Nakoľko v roku 2006 nedošlo k zmene obsahu a štruktúry poplatku za použitie železničnej dopravnej cesty nebol realizovaný návrh stratégie zmeny vlakotvorby, ktorý je aktuálny až po úprave ceny za dopravnú cestu (po odčlenení posunu  a technickej kancelárie VPK). Vlakotvorbu vykonáva iba jeden dopravca, pôsobiaci na sieti ŽSR – ZSSK Cargo. Vlakotvorba tohto dopravcu je pre každý GVD optimalizovaná v závislosti na ponúkaných kapacitách siete a veľkosti prepravných prúdov (v novom GVD 2006/7 prevzala ZSSK Cargo posun v 6-tich vlakotvorných staniciach).  

Vrcholový cieľ č. 4:
Maximálne využívať prostriedky z externých zdrojov (štátny rozpočet a prostriedky EÚ)
Čiastkové  úlohy:
1. Zabezpečenie kvalitného definovania a prípravu súťažných podkladov verejného obstarania
Plnenie úlohy bolo zabezpečené zavedením Jednotného postupu ŽSR pri obstarávaní a zabezpečovaní tovarov, služieb a stavebných prác (nový predpis SR 1011 – vydaný v r. 2006). 

2.	Zabezpečenie včasnej pripravenosti projektov v požadovanej kvalite.
 Kvalita projektovej dokumentácie je garantovaná projektovou organizáciou vybranou verejnou súťažou. Zabezpečenie včasnej prípravy projektovej dokumentácie je závislé od výšky pridelenia finančných prostriedkov z vlastných zdrojov, zo štátneho rozpočtu alebo z cudzích zdrojov. 

Vrcholový cieľ č. 5:
Vybudovať efektívny systém riadenia správy a údržby železničnej infraštruktúry
Čiastkové úlohy:     
1.	 Spracovanie dlhodobého systému diagnostiky železničnej infraštruktúry zohľadňujúceho technický stav zariadení, vrátane systému hodnotenia stavu zariadení železničnej infraštruktúry
V rámci ŽSR funguje vnútorná organizačná jednotka Technická ústredňa infraštruktúry (TUI), ktorá zabezpečuje diagnostiku dopravnej cesty. Výsledky diagnostiky predstavujú dôležité podklady pre technicko – ekonomické hodnotenie a rozhodovanie o potrebnom rozsahu prác. Pre skvalitnenie diagnostiky je potrebné, aby TUI boli  doplnené pomôcky a meracie prístroje, ktoré skvalitnia a tiež urýchlia dodanie podkladov pre rýchlejšiu a kvalitnejšiu diagnostiku. V roku 2006 bola zakúpená TUI termovízna kamera, ktorá dokáže bez dotyku odhaliť závady.

2.	 Dosiahnuť stav, aby skutočné plnenie objemu výkonov zodpovedalo plánom údržby v rozsahu 100%.
Plnenie ukazovateľov hlavnej činnosti
Výkon | merná jednotka | plán | skutočnosť | % plnenia
Oprava geometrickej polohy koľaje | km | 1277,896 | 1253,584 | 98,10
Oprava geometrickej polohy výhybiek | v. j. | 2092 | 1497 | 71,56
Oprava koľajového lôžka koľaje | km | 154,037 | 35,657 | 23,15
Oprava koľajového lôžka výhybiek | v. j. | 243 | 81 | 33,33
Výmena koľajníc | km | 115,418 | 65,01 | 56,33
Výmena podvalov | ks | 33799 | 20506 | 60,67
Zriaďovanie a obnova BK | km | 79,613 | 12,829 | 16,11
Zvarovanie výhybiek | ks | 170 | 44 | 25,88
Počet všetkých realizovaných zvarov | ks | | 10249 |
Obnova výhybiek | v. j. | 47 | 28 | 59,57
Obnova koľají | km | 2,442 | 2,801 | 114,70

Odpracované výkony hlavnej činnosti podľa odvetví
Výkon | merná jednotka | plán | skutočnosť | % plnenia
ŽST | hod | 3 296 893,00 | 3 382 195,00 | 102,59
TZT | hod | 1 101 816,00 | 1 182 542,00 | 107,33
EaE | hod | 1 291 544,00 | 1 393 981,00 | 107,93
Spolu : | hod | 5 690 253,00 | 5 958 718,00 | 104,72

Celkový počet plánovaných hodín v hlavnej činnosti na Údržbe železničnej infraštruktúry (UŽI) bol realizovaný na 104,72%.

3.	 Implementovať aktualizovaný systém preventívnej údržby do rutinnej prevádzky
Systém preventívnej údržby ešte nebol zavedený do rutinnej prevádzky. V súčasnej dobe sa pripravuje projekt preventívnej údržby – testovanie a nákup licencií pre program Ecotrack – vyhodnocovanie technického stavu a následné plánovanie výkonov a financií. V súčasnej dobe sa v rámci modernizácie koridorov v úrovni preventívnej údržby vykonáva brúsenie koľajníc, ktorým sa predchádza vzniku závad, zamedzeniu zvýšeného opotrebenia koľajníc a dosiahnutiu vyššieho komfortu jazdy.

4.	 Definovať metodiku optimalizácie správcovských činností a optimalizovať štruktúru správcov na úrovni atrakčných obvodov
Po zmene organizačnej štruktúry v roku 2005 sa v priebehu  roka 2006 pokračovalo v optimalizácii správcovských činností. Bol realizovaný projekt SSÚ, ktorí zjednodušil systém vzťahov medzi správou a údržbou. Zároveň sa začalo s prípravou projektu RED SAP R/3, ktorý nahradí SSÚ – aktivácia nového modulu SAP PM pre riadenie údržby. Do systému boli zahrnuté všetky výkonné pracoviská a nákladové strediská, čím sa vytvorili podmienky pre sledovanie a vyhodnocovanie efektívnosti na najnižších stupňoch riadenia.
V súčasnosti je vypracovaná analýza „slabých miest“ na základe ktorej bude v roku 2007 spracovaný návrh Projektu zvýšenia efektívnosti systému riadenia prevádzky železničnej infraštruktúry.

5.	 Vypracovať systém garancií za kvalitu poskytovania služieb
Zavedením systému manažérstva kvality podľa ISO 9001:2000 organizačná jednotka Údržba železničnej infaštruktúry (ÚŽI) garantuje kvalitu poskytovaných služieb.
Projekt implementácie systému manažérstva kvality v zmysle ISO 9001:2000 v podmienkach organizačnej zložky Železníc Slovenskej republiky – ÚŽI bol spustený so zámerom vytvoriť jednotný systém riadenia organizácie, ktorý vychádza z identifikovaných procesov spoločnosti s cieľom optimálneho plnenia poslania, povinností a cieľov organizácie pri splnení podmienok certifikácie systému riadenia organizácie podľa medzinárodnej normy ISO 9001:2000. 
Cieľom projektu implementácie SMK bolo okrem iného aj zlepšenie riadenia organizácie, skvalitnenie riadiacej dokumentácie a v neposlednom rade skvalitnenie realizovaných procesov t.j. činností jasným určením zodpovedných zamestnancov  jednotlivých procesov.
Údržba železničnej infraštruktúry získaním Certifikátu kvality ISO 9001:2000 14. decembra 2006 spĺňa vysoké nároky ISO normy na kvalitu.

6.	 Vytvoriť katalóg produktov (výkonov) údržby
Katalóg produktov údržby  je na ÚŽI rozpracovaný, bude skompletizovaný a vydaný až v roku 2007. 

Vrcholový cieľ č. 6:
Zabezpečiť optimalizáciu využitia zdrojov
Čiastkové  úlohy:
1.	 Vypracovanie systému kritérií vyhodnocovania činností
Bol spracovaný systém kritérií vyhodnocovania činností, ktoré zodpovedajú zoznamu činností a výkonov evidovaných na ŽSR, v rámci predpisu SR 79 – Klasifikácia nákladov a výkonov v železničnej doprave. 
Z hľadiska hierarchie sa budú činnosti vyhodnocovať za ŽSR celkom a za jednotlivé VOJ 
Riadenie činností bude zamerané:
-	rozpoznať neefektívne činnosti (ktoré nedosahujú stanovené ciele, t.j. plánované hodnoty zisku a nákladov)
-	postupne obmedzovať činnosti do externého prostredia, ktoré sú neefektívne, t.j. neprinášajú primeraný zisk (plánované hodnoty alebo stanovené ciele)
Periodicita vyhodnocovania činností:
-	mesačná  pri interných výkonoch
-	štvrťročná pri externých výkonoch
Kritériom vyhodnocovania sú:
a)  hľadisko výsledku hospodárenia:
Podľa jednotlivých činností sa budú sledované náklady, výnosy a výsledok hospodárenia, porovnávať s plánovanými hodnotami. 
Budú sa porovnávať osobitne výkony realizované do externého prostredia a výkony realizované pre interné prostredie (v rámci ŽSR). 
Činnosti, na ktorých sa sledujú výkony pre externé prostredie bude rozhodujúci = výsledok hospodárenia. Činnosti, na ktorých sa sledujú výkony pre interné prostredie bude rozhodujúce = náklady a vyrovnaný výsledok hospodárenia.
b) hľadisko špecifiká zabezpečovania služby pre hlavnú činnosť ŽSR:
-	v rámci rozhodovania bude v prvom rade posúdená potreba danej činnosti pre hlavnú činnosť ŽSR,  vrátane posúdenia jej efektívnosti v porovnaní  s externým prostredím a
-	až následne sa prijme rozhodnutie o zrušení vykonávania danej činnosti pre hlavnú činnosť vlastnými kapacitami ŽSR a jej obstaraní z externého prostredia. 
Aplikácia daných kritérií pre vyhodnocovanie činností bude realizovaná  na ŽSR od r. 2007 s podporou nových nastavení systému SAP verzia  ECC 5.0.    

2.	 Navrhnúť riešenia efektívnejšieho využívania majetku
V rámci tejto úlohy boli riešené a posudzované nasledovné oblasti:

a) Evidencia majetku na stredisku hospodárenia s majetkom (SHM)
Na SHM bol aktivovaný nový systém spracovania ekonomických a technických informácií o majetku  v informačnom systéme SAP ECC 5.0 – modul nehnuteľnosti (RE).  Modul umožňuje sledovať všetky informácie viazané na spravovaný alebo prenajímaný majetok. Umožňuje viesť evidenciu o správe, nájme plôch a zariadení, o poskytovaných službách, o zmluvách, využívaní plôch, o tržbách za správu alebo nájmy a podobne. Údaje v databáze budú mať priame prepojenie na zobrazenie priestorov a zariadení vo výkresoch v reálnom čase. Modul nehnuteľnosti v priebehu roka 2007 zabezpečí evidenciu ekonomických a technických údajov aj o bytovom fonde ŽSR. 
b) Inventarizácia majetku ŽSR a delimitácia nepotrebného majetku na SHM nepotrebného majetku pre ŽDC
V rámci inventarizácie sa majetok ŽDC rozdelil podľa využitia do dvoch kategórií: 
Majetok využívaný dopravcami -  sa rozdelil do dvoch podkategórií V1 a V2:
•	V1 - majetok využívaný pre služby dopravcom. 
•	V2 - majetok  t. č. využívaný pre služby dopravcom  – ale nie nevyhnutný pre zabezpečenie prevádzky a obsluhy ŽDC. 
Majetok nevyužívaný  dopravcami - sa  rozdelil do dvoch podkategórií N1 a N2:
•	N1 - majetok nevyužívaný pre služby dopravcom (do tejto kategórie sa zaradil majetok,  ktorý nie je možné priradiť ku kategórii V1 a ani nie je predpoklad na jeho využívanie pre dopravcov v ďalšom období).
•	N2 – majetok nevyužívaný pre služby dopravcom ale využívaný pre poskytovanie služieb iným subjektom v rámci ostatných činností ŽSR (napr. prenájmy a pod.).

c) Efektívne nakladanie s nepotrebným majetkom 
V oblasti nakladania s prebytočným a neupotrebiteľným majetkom  bol  stanovený aktívny prístup v príslušnom časovom horizonte s využitím všetkých dostupných prostriedkov. 
Forma ponuky je zvolená účelne s ohľadom na zásady hospodárnosti, transparentnosti a dostupnosti pre vopred neobmedzený počet záujemcov vytvorením súťažného prostredia. Iba v osobitných prípadoch (Postup MDPT SR č. 736/M-2005 z 01.06.2005), je možný priamy odpredaj vopred určenému záujemcovi (žiadateľovi). Sú využívané predovšetkým nasledovné formy:
•	Prenájom majetku štátu v správe ŽSR 
Z činnosti SHM a výsledkov inventarizácie možno konštatovať, že nepotrebný nehnuteľný majetok železníc je z teritoriálneho hľadiska najefektívnejšie využiteľný formou jeho prenájmu, najmä v  týchto lokalitách: v Bratislave, v Bratislavskom kraji, v Košiciach, v Čiernej nad Tisou, vo všetkých turisticky atraktívnych regiónoch (Vysoké Tatry, kúpeľné mestá a pod.), ako aj vo všetkých väčších sídlach krajského a okresného významu podľa územnosprávneho členenia Slovenskej republiky, na ich predmestiach a v ich blízkom okolí. V ostatných sídlach menšieho významu (najmä v obciach s počtom obyvateľov do 2 000) je efektívnosť prenájmu nehnuteľného majetku spravidla nízka, najmä s ohľadom na miestnu úroveň reálne dosažiteľných obvyklých sadzieb nájomného, a výnos z prenájmu majetku alebo jeho časti nepredstavuje výraznejší prínos pre zlepšenie finančnej situácie železníc. 
•	Odplatný prevod  vlastníctva majetku štátu v správe ŽSR zo štátu na iné osoby
Analýza formy odpredaja (resp. prevodu správy) nepotrebného nehnuteľného majetku z aspektu solventnosti potenciálnych nadobúdateľov (kupujúcich) je nasledovná:
o	predaj nehnuteľností fyzickým osobám: uskutočňuje sa na základe výnimky podľa ustanovení § 45 resp. 45a zákona č. 92/1991 Z.z. v znení neskorších predpisov resp. predaj bytov v bytových domoch v správe štátnych podnikov na nájomcov na základe tzv. generálnej výnimky, udelenej v ust. § 32a ods. 3 podľa zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov, 
o	predaj nehnuteľností subjektom komerčnej sféry - fyzickým osobám, ktorí podnikajú na základe živnostenského oprávnenia, alebo právnickým osobám: uskutočňuje sa na základe výnimky podľa ust. § 45 resp. 45a zákona č. 92/1991 Z.z. v znení neskorších predpisov,
o	prevod nehnuteľností vybranej skupine právnických osôb z nekomerčnej sféry: uskutočňuje sa na základe osobitného predpisu formou prevodu správy majetku štátu (napr. pre štátne rozpočtové a príspevkové organizácie, štátne orgány, príp. iné právnické osoby zriadené osobitným predpisom: OÚ, KÚ, FNM SR, SPF, SPP, a.s., ŠHR  - Program 222 a pod.); formou privatizačného projektu alebo formou odplatného prevodu vlastníctva na základe výnimky podľa § 45 príp. 45a zákona č. 92/1991 Z.z. v znení neskorších predpisov (napr. na orgány samosprávy – mestá a obce, na spoločenské organizácie, nadácie a pod.).

Pre podávanie žiadostí o udelenie výnimky, resp. predchádzajúceho súhlasu MDPT SR pre odplatný prevod vlastníctva majetku štátu na iné osoby platí  rezortná úprava, vydaná dňa 1.6.2005 pod názvom „Postup pri schvaľovaní prevodov vlastníctva majetku štátu v správe štátnych podnikov a Železníc Slovenskej republiky podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov“ č. 736/M- 2005.

d) Získavanie práv k nehnuteľnostiam v prospech ŽSR
Železnice môžu nadobúdať nehnuteľný majetok pre potreby podnikania v zmysle svojho predmetu činnosti alebo v súvislosti s ním alebo práva k nehnuteľnostiam v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi.
Proces majetkovoprávneho vysporiadávania nehnuteľného majetku, užívaného zložkami ŽSR bez právneho dôvodu, prioritne pre všetky pozemky, na ktorých sa nachádzajú prevádzkované zariadenia ŽDC, a realizovať výkupy okamžite potom, ako budú na tento účel vyčlenené finančné prostriedky podľa predpokladaného vývoja obvyklých (trhových) cien v príslušnej lokalite. 
S prihliadnutím k stálemu procesu valorizácie hodnoty nehnuteľností, v dôsledku inflačných trendov musí medzi základné priority organizácie patriť úloha prednostne sústreďovať potrebné zdroje tak, aby sa postupne dosiahol cieľ majetkoprávneho vysporiadania všetkého nehnuteľného majetku, ktorý je užívaný ŽSR bez právneho dôvodu. 
Pre rok 2007 nastalo krátenie i v tejto oblasti, hoci v zmysle Koncepcie hospodárenia s majetkom ŽSR je zakotvené:  Príjmy z nakladania s nepotrebným majetkom  nesmú byť rozptýlené v bežnej spotrebe, ale sú kumulované na určenom účte ŽSR – SHM, a ich použitie je účelovo obmedzené na majetkovoprávne vysporiadanie majetku, ktorý je v užívaní ŽSR bez právneho dôvodu, a na výkupy nehnuteľného majetku, potrebného pre prípravu a realizáciu vlastnej investičnej výstavby.

3. Zrealizovať projekt Re- Desing SAPR/3
V roku 2005 bol rozhodnutím vedenia ŽSR zahájený Projekt redizajn informačného SAP R/3 (RED SAP R/3). Práce na Projekte koordinovala Riadiaca komisia SAP v spolupráci so zástupcami externých poradenských firiem. Riadiaca komisia SAP definovala ciele Projektu, časový harmonogram postupu jednotlivých etáp Projektu a harmonogram napĺňania cieľov Projektu.
Hlavné ciele Projektu:
o	Prechod zo starej verzie systému SAP R/3 verzia 4.5 na generačne novú podporovanú  modernú verziu 5.00 ECC.
o	Konsolidácia nastavenia systému a jeho funkcionality nakoľko od zahájenia produktívnej prevádzky v roku 1995 boli do systému postupne zapracovávané všetky organizačné zmeny až po rozdelenie ŽSR na tri samostatné subjekty, čoho dôsledkom boli problémy so správou dát a zabezpečovaním prevádzky systému.
o	Implementácia nových modulov PM (údržba), BW (výkazníctvo), HR-PD (personalistika –ľudské zdroje a  mzdy), RE (nehnuteľnosti), OE (operatívna evidencia), ZISS (telekomunikačné služby), MD (médiá).
o	Rozšírenie funkcionality prevádzkovaných modulov, vytvorenie prostredia na implementáciu nových nástrojov na riadenie podnikových procesov vrátane integrácie dát medzi informačnými systémami na ŽSR.
Riadiaca komisia systému vyhodnotila ciele projektu redizajn SAP R/3 za splnené. Dňom 1. 1. 2007 bol uvedený systém SAP  do produktívnej prevádzky v definovanom rozsahu a schváleného projektu.
ŽSR projektom redizajn systému SAP získali najnovšiu verziu systému SAP s novými možnosťami a nástrojmi na riadenie organizácie prostredníctvom nových modulov, novej funkcionality a nových väzieb na ostatné informačné systémy ŽSR. Vytvorila sa nová základňa s generačne novými nástrojmi na ďalší rozvoj funkcionality pre oblasť riadenia procesov organizácie, na novú úroveň sa dostali možnosti integrácie informačných systémov vo vnútri ŽSR a taktiež možnosti spolupráce a výmeny dát s obchodnými partermi ŽSR na najvyššej technologickej úrovni. 
Projektom redizajn SAP R/3 sa ukončila etapa prechodu na generačne nový informačný systém pre riadenia organizácie s novými možnosťami rozvoja úrovne riadenia procesov ŽSR.

4. Analyzovať súčasný stav a vypracovať novú koncepciu ŽT, VVUŽ, ZSŽ, TUI, Účtovné centrá, ŽE
Na základe analýzy organizačného usporiadania existujúceho stavu vo VOJ boli realizované nasledovné zmeny:
-	Železničné telekomunikácie (ŽT) - vytvorenie novej organizačnej jednotky k  1. 8. 2006 zlúčením Strediska informatiky a Železničných telekomunikácií,
-	Výskumný a vývojový ústav železničný (VVÚŽ) - vytvorenie novej organizačnej štruktúry riadenia s účinnosťou 1. 11. 2006,
-	Závod služieb železníc (ZSŽ) – bol pripravený návrh presunu činností do Strediska hospodárenia s majetkom, ktorý nebol realizovaný; Nové zámery v oblasti Závodu služieb železníc budú vypracované v r. 2007,
-	S účinnosťou 1. 6. 2006 boli centralizované činnosti účtovníctva z jednotlivých VOJ do účtovných centier :
Účtovné centrum Bratislava zabezpečuje účtovníctvo za VOJ Železničné zdravotníctvo Bratislava, Ústredný inštitút vzdelávania a psychológie Bratislava, Závod protipožiarnej ochrany železníc Bratislava, Centrum logistiky a obstarávania Bratislava, Závod služieb železníc Bratislava, Stredisko hospodárenia s majetkom Bratislava, Stredisko železničnej geodézie Bratislava, Železničná energetika Bratislava, Železničné telekomunikácie Bratislava, Mostný obvod Bratislava, Oblastné riaditeľstvo Trnava.
Účtovné centrum Žilina zabezpečuje účtovníctvo za VOJ Výskumný a vývojový ústav železníc Žilina,  Údržba železničnej infraštruktúry Žilina. 
Účtovné centrum Zvolen zabezpečuje účtovníctvo za VOJ Údržba železničnej infraštruktúry Zvolen.
Účtovné centrum Košice zabezpečuje účtovníctvo za VOJ Technická ústredňa infraštruktúry Prešov, Mostný obvod Košice, Oblastné riaditeľstvo Košice.
- Technická ústredňa infraštruktúry (TUI) a Železničná energetika (ŽE) – nové koncepcie neboli vypracované, ich činnosť je riadená v súlade s platným organizačným poriadkom.

5.Realizovať koncepciu hospodárenia s teplom
Dňa 18. 1. 2006 vedenie ŽSR prerokovalo a schválilo materiál: Koncepcia tepelného hospodárstva ŽSR pre vykurovaciu sezónu 2006/2007 a ďalšie obdobie. Pre zabezpečenie úloh, vyplývajúcich z tohto dokumentu bolo prijaté nariadenie GR. Vo väzbe na časové i vecné riziká (proces obstarania  nájomcov – prevádzkovateľov tepelných zariadení, systém nákupu služieb pre ŽSR a pod.) tejto koncepcie v súvislosti so zabezpečením vykurovacej sezóny 2006/2007 bol projekt prehodnotený a následne jeho realizácia zastavená. V roku 2007 práce na novej koncepcii pokračujú – výstupy pre rozhodovanie budú spracované v 1. polroku 2007. 

Vrcholový cieľ č. 7:
Vytvoriť efektívny  systém riadenia ľudských zdrojov 
Čiastkové úlohy:
1.	 Vytvoriť systém odmeňovania založený na riadení výkonnosti 
S účinnosťou od 1. 4. 2006 bol zavedený pilotný systém odmeňovania na Generálnom riaditeľstve ŽSR s použitím metodiky MBO – kaskádovanie cieľov. 
Podnetom na novelizovanie systému odmeňovania bolo dosiahnuť adresnejšie zhodnotenie povahy vykonávaných pracovných činností zamestnancov a ich zainteresovanie na plnení hlavných úloh ŽSR. 
Nový systém odmeňovania je charakteristický týmito zmenami :
-	jednoznačné ohodnotenie funkčných miest tarifnou mzdou, ktorá zodpovedá súčasnému 10. ročnému pásmu podľa Smernice pre odmeňovanie zamestnancov ŽSR,
-	zrušenie ročných postupov v tabuľke mzdových taríf,
-	zrušenie funkčného príplatku u referentov GR,
-	zrušenie zmluvných miezd zamestnancov (okrem vedenia GR, GI SR ŽSR, riaditeľov odborov a vodičov),
-	rozdelenie pohyblivej zložky mzdy za účelom previazania prémií a plnenia konkrétnych cieľov výkonnosti zamestnancov.
 Pohyblivá zložka mzdy sa rozdeľuje na tri časti nasledovne :
-	osobná charakteristika, ktorá vyjadruje ohodnotenie schopností a zručností zamestnanca,
-	štvrťročné prémie, ktoré sú viazané na ukazovatele výkonnosti, 
-	mesačné prémie, ktoré rozdeľuje vedúci zamestnanec podľa skutočného pracovného výkonu zamestnanca.

Na sledovanie plnenia hlavných úloh bola pilotne zavedená pre námestníka GR ŽSR pre ľudské zdroje softvérová aplikácia kaskádovania cieľov pre riadenie výkonnosti metodológiou MBO - kaskádovanie cieľov. Poznatky z testovania sa postupne zavádzajú do rutinnej prevádzky SAP-u.

2.	 Nastaviť procesy v organizačnej štruktúre GR ŽSR v nadväznosti na RE-Desing SAP
Boli zrealizované pracovné stretnutia projektových skupín pripravujúcich procesné nastavenie GR ŽSR a RED SAP R/3, v rámci ktorých bolo konzultované prepojenie procesov v organizačnej štruktúre GR ŽSR a procesov definovaných RED SAP R/3. Pri znázornení procesov GR ŽSR a procesov definovaných RED SAP R/3 v metamodeli, bolo zistené, že procesy RED SAP R/3 sú mapované v úrovni „Dynamic implementation view“, čo je o dve úrovne nižšie oproti popisovaným procesom GR ŽSR v úrovni „Business view“, ale nie sú navzájom v rozpore.  

3.	 Zavedenie riadenia výkonnosti v ŽSR metodikou MBO- kaskádovanie vo vzťahu k RED SAP a odmeňovaniu
Pre riadenie výkonnosti metodikou MBO - kaskádovanie cieľov, bola pripravená softvérová aplikácia pre námestníkov GR ŽSR a ich úsekov - riaditeľov odborov GR ŽSR. Uvedená aplikácia bola pilotne zavedená na úseku námestníka GR ŽSR pre ľudské zdroje na testovanie.