Informácia o priebehu ministerskej schôdzky EÚ – partneri vo formáte 15+15
v oblasti SEBOP, Brusel 19. novembra 2002

Dňa 19.11. sa v Bruseli uskutočnila schôdzka ministrov zahraničných vecí členských a partnerských štátov EÚ vo formáte 15+15 (15 EÚ a 6 členovia NATO-nečlenovia EÚ a ostatné KK) k problematike civilného krízového manažmentu EÚ a k Policajnej misii EÚ v Bosne a Hercegovine (EUPM), v rámci pravidelného politického dialógu na ministerskej úrovni v oblasti SZBP/ESDP. Stretnutiu predsedal úradujúci predseda Rady EÚ dánsky minister zahraničných vecí Per Stig Möller, za asistencie Vysokého predstaviteľa pre SZBP J. Solanu. Slovenskú delegáciu viedol ŠTAT MZV SR I. Korčok. 

Stretnutie, na ktorom sa prvýkrát v tomto formáte komplexne a výlučne diskutovalo na tému civilnej dimenzie ESDP, nadviazalo na prvú konferenciu EÚ venovanú problematike civilného krízového manažmentu vo všetkých oblastiach, na ktoré sa v súčasnosti sústreďuje pozornosť EÚ. Cieľom zasadnutia bolo informovať partnerov o výsledkoch Konferencie členských štátov EÚ o kapacitách civilného krízového manažmentu EÚ, uskutočnenej v rámci zasadnutia Rady EÚ pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy (GAERC) 19.11. V prijatej deklarácii EÚ ministri:
-	privítali fakt, že konkrétne ciele únie v stanovených prioritných oblastiach (polícia, právny štát, civilná správa a civilná ochrana) boli prekročené prostredníctvom dobrovoľných príspevkov členských krajín, čo predstavuje významný pokrok v súlade s laekenskou deklaráciou o operačnej schopnosti EÚ; 
-	skonštatovali, že výsledkom doterajších príspevkov v oblasti polície je realizácia Policajnej misie EÚ v Bosne a Hercegovine (EUPM) od 1.1.2003 ako prvej operácie krízového manažmentu EÚ a privítali účasť nečlenských krajín EÚ, ktoré sa tejto misie zúčastňujú;
-	zdôraznili dôležitosť účasti tretích krajín na civilnom krízovom manažmente EÚ a podporili ďalšie práce na vypracovávaní mechanizmu účasti týchto krajín na civilnom krízovom manažmente EÚ;
-	skonštatovali, že už existuje plánovacia kapacita EÚ v oblasti polície (pozn: Policajná jednotka na Generálnom sekretariáte Rady EÚ) a zdôraznili, že by mala byť urýchlene ustanovená, v rámci Generálneho sekretariátu Rady EÚ, vhodná plánovacia a podporná kapacita EÚ pre ostatné oblasti civilného krízového manažmentu; 
-	skonštatovali, že rozvoj civilného krízového manažmentu je prebiehajúci proces, v ktorom EÚ stojí pred dôležitými výzvami: ide o zlepšovanie koordinácie medzi rôznymi civilnými prvkami misií a zabezpečenie jednotného velenia misií EÚ; zabezpečenie synergie medzi nástrojmi ES (EK) a EÚ; zabezpečenie koordinácie medzi vojenskými a civilnými nástrojmi - v tejto súvislosti privítali vypracovávanie Akčného plánu na posilnenie civilno-vojenskej koordinácie; zvyšovanie kvalitatívnych aspektov kapacít EÚ;
-	zdôraznili, že bude potrebné urýchlene nájsť riešenie financovania operácií civilného krízového manažmentu;
-	zdôraznili, že cieľom posilňovania kapacít EÚ je zvyšovanie globálnej schopnosti reagovať na výzvy prevencie konfliktov a krízového mamažmentu. Tieto kapacity umožnia únii viesť autonómne misie v rozsahu Petersberských úloh a prispieť k operáciám krízového manažmentu vedeným medzinárodnými organizáciami ako sú OSN a OBSE. Vyjadrili záujem o ďalší dialóg a rozvoj spolupráce s príslušnými medzinárodnými organizáciami.       

Predsedajúci dánsky minister zahraničných vecí Möller informoval o prijatí deklarácie EÚ a jej obsahu. Osobitne zdôraznil prekročenie kapacitných cieľov EÚ v oblasti právneho štátu, civilnej správy a civilnej ochrany po uskutočnení príspevkových procesov v EÚ, v súlade so zámerom vybudovať spoločné kapacity vo všetkých týchto oblastiach, ako aj fakt, že proces budovania a zefektívňovania schopnosti únie v oblasti civilného krízového manažmentu pokračuje. Vo vzťahu k EUPM zdôraznil dôležitosť zahrnutia tretích krajín do tejto misie a pripravenosť únie viesť s nimi k tejto otázke osobitný inštitucionalizovaný politický dialóg (úroveň Politického a bezpečnostného výboru – 2 stretnutia/predsedníctvo a ďalšie podľa potreby). Krátko zhodnotil prípravný proces EUPM, s dôrazom na právnu oblasť. Pripomenul uzatvorenie Sofa (Status of Forces Agreement) EÚ-BaH, ktorá sa bude vzťahovať aj na účastnícke krajiny mimo EÚ a proces uzatvárania tzv. čl. 24 dohôd (EÚ-jednotlivé účastnícke krajiny), ktorých podpis sa predpokladá koncom novembra-začiatkom decembra. Osobitne zdôraznil potrebu nevnímať EUPM v izolácii, ale ako príspevok k ďalším snahám EÚ i medzinárodného spoločenstva na podporu demokracie a prostredia právneho štátu v BaH.

Vysoký predstaviteľ pre SZBP J. Solana poďakoval účastníckym krajinám za spoluprácu vo veci EUPM. Pripomenul, že príspevok tretích krajín k misii predstavuje 20%. Pozitívne zhodnotil proces zostavovania síl (force generation). Viac ako 60 medzinárodných policajtov a civilných expertov už je na mieste. Štruktúra velenia EUPM je ustanovená a funkčná. 

V diskusii vystúpilo Nórsko, Litva, Poľsko, Rumunsko, ČR, Slovinsko, Slovensko, Island, Bulharsko, Cyprus, Turecko a Lotyšsko. Leitmotívom vystúpení krajín „+15“ bola spokojnosť s otvorením EUPM ako dôležitého projektu, ktorý prispeje k stabilite a posilneniu mieru v BaH a v regióne Balkánu; žiadosť o čo najužšiu spoluprácu EÚ-partneri na politickej úrovni aj v rovine manažmentu a praktickej realizácie misie; informácia o stave ich právnych a personálnych príprav na účasť v misii (niektoré krajiny signalizovali pripravenosť na podpis dohody); žiadosť o prizvanie partnerov k posilneniu kapacít v ďalších oblastiach civilného krízového manažmentu, hlavne v súvisiacej oblasti právneho štátu; dôležitosť spolupráce s inými medzinárodnými organizáciami činnými v oblasti civilného krízového manažmentu.

ŠTAT MZV SR I. Korčok vo svojom vystúpení zablahoželal EÚ k prevzatiu policajnej operácie v BaH a k rozhodnutiu podeliť sa o jej realizáciu s nečlenskými krajinami EÚ. SR sa rozhodla prispieť k snahám o dosiahnutie cieľov EUPM ako budúci člen EÚ a v rámci nášho pokračujúceho úsilia zameraného na dosiahnutie stability na Balkáne. Slovensko týmto zároveň prvýkrát v histórii vyšle svojich civilných policajtov do zahraničia, čo je pre nás o dôvod viac, aby sme si želali úspech EUPM. Prebiehajúce interné prípravy na EUPM, ako aj paralelná príprava ďalšieho plne kvalifikovaného personálu pre budúce vyslania, je tiež prejavom plnenia záväzku SR z Policajnej kapacitnej konferencie EÚ v novembri 2001. Slovensko ďalej vyjadrilo záujem, v perspektíve blížiaceho sa vstupu do EÚ, o prehĺbenie dialógu a skorú informovanosť o aktivitách EÚ v oblasti civilného krízového manažmentu.    

Závery:
Zasadnutie umožnilo EÚ a partnerským krajinám EÚ v ESDP informovať sa navzájom o stave príprav na účasť v prvej misii (civilného) krízového manažmentu únie (EUPM, začiatok 1.1.2003). Rovnako sa partnerské krajiny oboznámili s úlohami, ktoré stoja pred EÚ a perspektívne i nimi samotnými v oblasti širšieho civilného krízového manažmentu v rámci ESDP. EÚ bola vyzvaná k ďalšiemu rozšíreniu substantívnych konzultácií s „+15“ v tejto oblasti.

Zahraničná pracovná cesta novovymenovaného ŠTAT I. Korčoka v Bruseli bola využitá aj na úvodné stretnutia s kľúčovými zástupcami v inštitúciách EÚ z pohľadu SR. I. Korčok uskutočnil stretnutie s vedúcim tímu EK pre Slovensko D. Meganckom, pričom prediskutované boli aktuálne otázky prístupových rokovaní s dôrazom na zabezpečenie koordinácie európskej agendy po ukončení rokovaní a v podmienkach členstva. 

D. Meganck informoval o intenzívnych vnútorných rokovaniach v rámci EK a v spolupráci s dánskym predsedníctvom ohľadom prípravy záverečného negociačného balíka, ktorý bude 26.11. prezentovaný kandidátskym krajinám. V oblasti poľnohospodárstva naznačil určitú flexibilitu zo strany EK pri stanovovaní produkčných kvót, avšak treba si realisticky uvedomiť, že nie všetky očakávania slovenskej strany budú naplnené. Slovensku bude taktiež pravdepodobne navŕšená alokácia finančných prostriedkov na rozvoj vidieka. V rozpočtovej oblasti EK a predsedníctvo seriózne uvažujú o riešení potencionálne napätej rozpočtovej situácie kandidátskych krajín v roku 2004. Možné riziká budú kompenzovať preddavkami na priame platby a náhradou nákladov na implementáciu Schengenského acquis.
	
Podľa D. Megancka určenie dátumu vstupu na 1. máj 2004 je potrebné vnímať ako technickú záležitosť vzhľadom na riziká spojené s dĺžkou ratifikačného procesu v členských krajinách.

D. Meganck v ďalšej časti rozhovoru naznačil priority, na ktoré sa bude EK sústreďovať vo vzťahu k Slovensku v roku 2003 (aj v súvislosti s monitoringom pokroku SR a s prípravou monitorovacej správy EK, ktorá bude publikovaná pravdepodobne na jeseň 2003):
1.	pokrok v boji proti korupcii, najmä v oblasti súdnictva. Ide o horizontálny problém prakticky všetkých kandidátskych krajín, avšak SR má spomedzi kandidátov v tejto oblasti zvlášť „zlú nálepku“;
2.	riešenie menšinových otázok – rómsky problém. Taktiež ide o problém viacerých kandidátskych krajín, ale vzhľadom na podiel rómskej populácie na celkovom obyvateľstve v SR, ide o vypuklejší jav. Určité otázniky vyvolali taktiež kompetenčné diskusie v SR ohľadne gestorstva riešenia rómskej otázky;
3.	pokračovanie v reformách. EK oceňuje odhodlanie vlády dynamicky presadzovať ďalšie reformy v sociálnej, zdravotníckej a dôchodkovej oblasti. Tieto by mali byť zároveň aj sociálne únosné;
4.	dobudovanie funkčných štruktúr a administratívnych kapacít, ktoré budú spravovať finančné prostriedky prichádzajúce do SR zo štrukturálnych akcií únie.

I. Korčok potvrdil, že uvedené oblasti sú taktiež prioritami vlády, pričom oblasť korupcie je považovaná za jednu z ťažiskových tém súčasnej koalície. Vláda vo svojom programe taktiež deklarovala razantné rozbehnutie plánovaných reformných krokov.

D. Meganck taktiež otvoril otázku podpisu grantovej dohody medzi EBRD a Slovenskými elektrárňami na projekt konzultanta programovej manažérskej jednotky pre odstavenie JE Bohunice. 

ŠTAT I. Korčok takisto uskutočnil pracovné stretnutie so zástupcami Generálneho sekretariátu Rady EÚ Direktoriátu pre rozširovanie – s riaditeľom direktoriátu L. Radauerom a riaditeľom divízie Ch. Kathariosom. Cieľom stretnutia bola výmena názorov na vývoj negociačného procesu s dôrazom na zostávajúce kapitoly Poľnohospodárstvo a Rozpočet a priechodnosť prioritných požiadaviek zo strany SR. Témou bola aj otázka technických adaptácií v rámci prípravy Prístupovej zmluvy.

Zástupcovia sekretariátu informovali, že návrh Zmluvy by mal byť sfinalizovaný do konca januára vo všetkých jazykových mutáciách. Už vo februári bude Zmluva postúpená do Európskeho parlamentu, ktorý tak bude mať možnosť zaoberať sa ňou s dostatočným časovým predstihom, čo umožní vyslovenie stanoviska Európskeho parlamentu (procedúra súhlasu) cca 1 týždeň pred plánovaným podpisom Zmluvy 16. apríla 2004. Parafovanie Zmluvy zatiaľ nie je plánované vzhľadom na objem Zmluvy (cca 6.000 strán). Súhlas s textom Prístupovej zmluvy sa očakáva formou výmeny listov medzi SR a EK.