Zámer 
zriadenia Univerzity J. Selyeho v Komárne

Návrh na zriadenie Univerzity J. Selyeho v Komárne (ďalej len „univerzita“) sa predkladá v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky, v ktorom sa uvádza, že „Na preklenutie rozdielov vo vzdelanostnej úrovni a štruktúre sa vláda zaväzuje v prvom roku volebného obdobia k vytvoreniu univerzity pre vysokoškolskú prípravu občanov maďarskej národnosti“.

1. Základné údaje o navrhovanej univerzite
2. Odôvodnenie zriadenia univerzity

1. Základné údaje o navrhovanej univerzite

Základným cieľom zriaďovanej univerzity je príprava kvalifikovaných vysokoškolsky vzdelaných odborníkov vo finančníctve, manažmente,  informatike, obchode a marketingu, učiteľov základných a stredných škôl,  teológov a katechétov,  ktorí  budú svojim vzdelaním,  komunikačnými schopnosťami a jazykovým vybavením dostatočne pripravení uplatniť sa na slovenskom ako aj na  medzinárodnom – európskom trhu práce a dokážu efektívne prispieť k rozvíjaniu trhového hospodárstva a zvýšeniu konkurencie schopnosti ekonomiky v stredo- a východo-európskych ekonomikách, ako aj vytvoreniu pevného základu pre kvalitné vzdelávanie v národnostnom školstve, pri uchovávaní a upevňovaní morálnych hodnôt spoločnosti.

Na univerzite sa bude vyučovať v materinskom maďarskom jazyku študentov, pričom sa bude klásť veľký dôraz na to, aby jej absolventi ovládali odbornú terminológiu nielen v maďarskom jazyku, a to bez újmy na používaní štátneho jazyka, ale aj v slovenskom a v anglickom jazyku, resp. v iných európskych jazykoch. Zvláštnu pozornosť sa bude venovať poznaniu európskeho priestoru, právnych noriem Európskej únie, ako inštitucionálneho prostredia prostredníctvom vyučovania potrebných odborných disciplín v štátnom slovenskom jazyku, zabezpečujúc pritom doplňovanie vzdelávania aj vo svetových jazykoch, najmä v anglickom a nemeckom jazyku. Tým sa prispeje aj k narastajúcej požiadavke na odstránenie významného zaostávania v počte vysokoškolsky vzdelaných odborníkov v maďarskej národnostnej skupine obyvateľstva Slovenskej republiky.

Vysokoškolské vzdelávanie nemá len miestny, ale aj interregionálny význam. Vyspelé a kvalitné vzdelávanie musí mať vždy aj integračný charakter. Preto univerzita sa má stať pre užšie i širšie okolie  centrom, ktoré bude svojou atmosférou a otvorenosťou príťažlivým pre študentov prichádzajúcich z rôznych regiónov SR.

Bakalárske a magisterské štúdium v navrhnutých odboroch zvýši nielen vzdelanostnú úroveň, ale prispeje aj k zníženiu nezamestnanosti v regióne. Ponuka odborne vzdelaných pracovných síl je aj dôležitým predpokladom prílevu nových  investícií. So zreteľom na očakávania trhu práce je cieľom, aby študenti ovládali obidva jazyky regiónu – slovenský a maďarský jazyk – na úrovni odborného jazyka, a popritom boli schopní komunikovať aj aspoň v jednom svetovom, prevažne v anglickom jazyku.
Univerzita svojim zameraním taktiež prispeje k upevňovaniu občianskej a spoločenskej zodpovednosti za osud širšieho i užšieho regiónu.

Zriadenie univerzity je príspevok k diverzifikácii vysokého školstva v tom zmysle, že poskytuje podmienky pre vzdelávanie maďarskej národnostnej menšiny prevažne v maďarskom jazyku. Univerzita svojim spôsobom bude mať pozitívny vplyv nielen pre vývoj daného regiónu,  ale  môže vytvárať model možnej regionálnej spolupráce v oblasti vysokého školstva.

Univerzita prispeje k zlepšeniu previazania  humanitných vied  s informačnými a komunikačnými  technológiami.

Geografické umiestnenie sídla univerzity v Komárne vyplňuje prázdne  miesto na mape terciárneho vzdelávania  Slovenska. Na juhu Slovenska niet vysokoškolskej inštitúcie, pričom bohatá kultúrna a vzdelávacia tradícia v tomto regióne vytvára všetky potrebné predpoklady pre jej existenciu. Vznik univerzity by v nemalej miere uľahčil jazykovú a sociálnu dostupnosť vysokoškolského štúdia na národnostne zmiešanom území Slovenska.

Univerzita sa navrhuje zriadiť ako univerzitná verejná vysoká škola s troma fakultami.

Ekonomická fakulta

Bakalárske a magisterské študijné programy budú zamerané na prípravu absolventov v študijných odboroch Obchod a marketing, Ekonomika a manažment podniku, Odvetvové ekonomiky a manažment, Obchod a marketing, Finančný manažment.

Reformovaná teologická fakulta

Bakalárske a magisterské študijné programy sú zamerané na prípravu absolventov v študijných odboroch Reformovaná teológia a Katechetika.

Pedagogická fakulta

Magisterské študijné programy sú zamerané na prípravu absolventov v študijných odboroch Predškolská a elementárna pedagogika, Učiteľstvo akademických predmetov (matematiky, informatiky, náboženskej výchovy, maďarského jazyka a literatúry pre 5. – 12. ročník škôl s vyučovacím jazykom maďarským).

Základom vznikajúcej univerzity je Teologický inštitút J. Calvina v Komárne. Teologický inštitút J. Calvina v Komárne bol založený z dôvodu absencie vzdelávania duchovných a katechétov pre reformovanú kresťanskú cirkev za výdatnej zahraničnej pomoci (zo Švajčiarska, Holandska a Maďarska) so súhlasom Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v roku 1994 a odvtedy doslova odskúšal pedagogické metódy, teologické vedné disciplíny, personálne zabezpečenie daných predmetov a únosnosť výučby na pôde reformovanej cirkvi. V súčasnosti v rámci tohto štúdia študuje v prvom až piatom ročníku interného a externého štúdia 119 študentov. Po zriadení univerzity prejde do jej vlastníctva infraštruktúra a vybavenie Teologického inštitútu J. Calvina v Komárne.

Personálne zabezpečenie

Na Ekonomickej fakulte univerzity sa v súlade s pripravovanou dohodou s Univerzitou ekonómie a štátnej správy Budapešť navrhuje zabezpečovať garancie a prevažnú časť výučby do obdobia výchovy zodpovedajúcich odborníkov, vysokoškolských učiteľov zo Slovenskej republiky, ich internými pracovníkmi. V súčasnosti sa môžu na výučbe zo Slovenskej republiky podieľať 2 zamestnanci s vedecko-pedagogickým titulom docent,  6 zamestnancov s vedeckou hodnosťou CSc alebo akademickým titulom PhD., 17 študentov doktorandského štúdia a 21 zamestnancov bez vedecko-pedagogických titulov, vedeckých hodností a akademických titulov 3. stupňa. Podľa plánu personálneho rozvoja väčšinu zahraničných učiteľov by mali nahradiť domáci pedagógovia so zodpovedajúcou kvalifikáciou v priebehu najbližších rokov.

Na Reformovanej teologickej fakulte univerzity sa garantovanie štúdia opiera o troch garantov, ktorí sú významnými vysokoškolskými pedagógmi a  známymi osobnosťami  doma i vo svete v oblasti vedeckej i vzdelávacej činnnosti reformovanej cirkvi. Za hlavných garantov magisterského štúdia, doktorandského štúdia, habilitácií a inaugurácií sa navrhujú prof. ThDr. István Karasszon, PhD., za hlavného garanta bakalárskeho štúdia sa navrhuje doc. PhDr.ThDr. Imrich Peres, PhD., Dr. Habil., za ďalších garantov prof. ThDr. János Bolyki, PhD., ThDr. Gejza Erdélyi, PhDr. ThMgr. Ján Molnár, prof. ThDr. Ferenc Szűcs, PhD.

Na Pedagogickej fakulte univerzity sa navrhujú za garantov doc. Ing. Sándor ALBERT, PhD. (v inauguračnom konaní), v magisterských študijných programoch v študijnom odbore učiteľstvo akademických predmetov doc. Ing. Sándor Albert, PhD. (v inauguračnom konaní), doc. RNDr. János Tóth, PhD. za matematiku a informatiku. Za maďarský jazyk a literatúra: docent z univerzity v Slovenskej republike, alebo prof. Géza Balázs, CSc. z Maďarskej republiky. Gestor za náboženskú výchovu sa zabezpečí v rámci medzifakultnej spolupráce s Teologickou fakultou.

Zámer výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti

Vzhľadom na skutočnosť, že univerzita v súčasnosti buduje svoju infraštruktúru a personálne zabezpečenie výskumná a vedecká činnosť jej fakúlt bude vychádzať z doterajšej výskumnej aktivity jednotlivých garantov štúdia a bude zameraná na:
Ekonomickej fakulte na mapovanie a identifikáciu rozvojového potenciálu ekonomiky regiónov pri transformácii krajín Strednej Európy do štruktúry Európskej únie,
Teologickej fakulte J. Calvina na teologické otázky Nového zákona a religionistiku grécko-rímskych náboženstiev,
Pedagogickej fakulte na vplyv slovenského jazyka na používanie maďarského jazyka  v jazykovo zmiešaných oblastiach v Slovenskej republike so zvláštnym zreteľom na odborný jazyk spoločenskovedných a prírodovedných disciplín.   

	Riadenie a správa univerzity

	Vzhľadom na skromné štartovacie podmienky sa počíta s relatívne malou skupinou akademických funkcionárov. V prvej etape by mal byť na čele univerzity rektor s dvomi prorektormi. Jeden z prorektorov by mala byť zameraný  na rozvoj a zabezpečenie primeranej úrovne kvality štúdia a druhý prorektor na  výskum a domácu a medzinárodnú spoluprácu.  Bežnú exekutívu by zabezpečoval rektor s dekanmi fakúlt. Na čele každej z fakúlt by stál dekan s jedným prodekanom, pričom prodekani by sa venovali študijným a výchovným otázkam. Hospodárska a správna činnosť by mala zostať spočiatku centralizovaná s decentralizáciou  jedine študijného oddelenia na fakulty.

	Materiálne a finančné zabezpečenie univerzity

	Súčasné zariadenia, ktoré od mesta Komárno prenajímajú konzultačné centrá a v ktorých uskutočňujú svoju činnosť Teologický inštitút J. Calvina, budú tvoriť východiskový základ infraštruktúry Univerzity J. Selyeho v Komárne. Podobne materiálno-technické vybavenie konzultačných centier v Teologickom inštitúte J. Calvina, vrátane  knižnice budú súčasťou univerzity.

	Čerpanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu:

	Bežné výdavky 
	cca 45 000.- SK/na študenta a rok (predpoklad) 

	Kapitálové výdavky  

	V školskom roku 2003/2004 po získaní bývalých kasární pre sovietskych vojakov od Ministerstva obrany SR sa započne ich prebudovanie na potreby infraštruktúry univerzity. Na báze existujúcich a novonadobudnutých nehnuteľností z rezervy štátneho rozpočtu a z prostriedkov získaných z iných domácich a zahraničných zdrojov sa vybuduje nutná minimálna infraštruktúra tak, aby v školskom roku 2004/2005 mohla byť zahájená činnosť univerzity.

	V nasledujúcich školských rokoch 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008,  2008/2009, 2009/2010 budú potrebné ďalšie prostriedky zo štátneho rozpočtu na dobudovanie infraštruktúry fakúlt a zariadení pre študentov, pričom sú prísľuby tak z domácich zdrojov  mimo štátny rozpočet, ako aj zo zahraničných zdrojov.

	Čerpanie zo zahraničných zdrojov:

	Na základe predbežných  rokovaní možno predpokladať, že na vybudovanie a prevádzku univerzity vzhľadom na svoju špecifičnosť  sa bude univerzita úspešne uchádzať o príspevky grantových agentúr a nadácií.

2. Odôvodnenie zriadenia univerzity

	Za uplynulé desaťročie počet vysokoškolských študentov na Slovensku sa zvyšoval pomerne dynamicky -  vzrástol o viac ako 70%. Za týmto vývojom samozrejme je potrebné vidieť aj mohutnú vlnu zakladania vysokoškolských ustanovizní v rôznych lokalitách na Slovensku.  Výrazné rozšírenie možností vysokoškolského štúdia však neprinieslo zmiernenie rozdielov vo vzdelanostnej úrovni väčšinového národa a menšín, menovite maďarskej, ale skôr naopak, naďalej konzervuje výrazné rozdiely. Faktom je tiež, že z novozaložených univerzít mimo tradičných univerzitných centier ani jedna nebola založená v regiónoch, kde tradične žije maďarská menšina na Slovensku.

	Pohľad na  vývoj a národnostnú štruktúru  vysokoškolských študentov totiž dokumentuje problém, ktorého riešeniu má prispieť aj predmetný návrh zákona. Nárast počtu študentov slovenskej národnosti v sledovanom období vykazuje výrazné zvýšenie - až o 84%. Zaostávanie aj pokiaľ ide o dynamiku vývoja zastúpenia študentov maďarskej národnosti dokumentuje fakt, že len jednu dvadsatinu tohto početného prírastku  študentov v r. 1990-2001 tvorili študenti maďarskej národnosti. Mohutný rozvoj vysokého školstva na Slovensku najmä v druhej polovici 90.-tych rokov  teda nielenže neprinieslo riešenie poddimenzovanosti zastúpenia vysokoškolsky vzdelaných občanov v maďarskej populácii na Slovensku, ale ani počet študentov na vysokých školách nenaznačuje, že by mohlo v dohľadnom čase dôjsť k výraznému zmierneniu alebo eliminácii tohoto  rozdielu.

	Porovnanie údajov sčítania obyvateľstva z r. 1991 a r. 2001 nespochybniteľne dokumentujú neudržateľnosť situácie v oblasti rovnosti šancí vo vysokoškolskom vzdelávaní. Podľa údajov z r. 1991 8,2% slovenského obyvateľstva staršieho 15 rokov malo vysokoškolské vzdelanie, v maďarskom etniku tento podiel bol iba 3,6%. V r. 2001 v majoritnej spoločnosti podiel vysokoškolsky vzdelaných dosiahol 10.4%, spomedzi príslušníkov maďarskej menšiny tento podiel bol len  5,3%. Podiel maďarského etnika pri sčítaní v r. 1991 bol 10,7%, v r. 2001 9,7%.

	Ak by sa podiel vysokoškolsky vzdelanej populácie priblížil k zastúpeniu na celkovom počte obyvateľstva, t.j. aby sa zhruba vyrovnal vzdelanostnej štruktúre obyvateľstva slovenskej národnosti, chýba zhruba 20 tisíc vysokoškolsky vzdelaných príslušníkov maďarskej národnostnej menšiny.

	Štrukturálny pohľad na počty a odborné zameranie vysokoškolských študentov pri rozdielnom zastúpení študentov maďarskej národnosti ukazuje, že najväčší deficit je v oblasti výchovy odborníkov v ekonomických študijných odboroch (1271), v odboroch filozofických a pedagogických (cca 690), v odbore elektrotechniky a informatiky (457).

	Je nepochybné, že na zmiernenie zásadných rozdielov vo vzdelanostnej úrovni väčšinového národa a maďarskej menšiny je potrebné výrazne zlepšiť prístup k vysokoškolskému vzdelaniu. K takému postupu napokon nabádajú aj predpisy Európskej únie ako aj dokumenty Rady Európy.

	Z uvedeného vyplýva, že uplatnenie občianskeho princípu nie je postačujúce na zmiernenie rozdielov v prístupe ku vzdelávaniu, o čom svedčia veľké rozdiely v počtoch a podieloch študentov, a preto je potrebné hľadať riešenie, ktoré by napomohlo tieto nepriaznivé konzekvencie uplatňovania občianskeho princípu zmierniť, resp. odstrániť.

	Takýto postup v zásade vyplýva z ratifikovanej Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov, účinnej v Slovenskej republike od 1. 1. 2002 (Oznámenie MZV 588/2001 Z. z.). Podľa čl.8, ods.1, písm. e), bodu i) Charty „V oblasti vzdelávania sa zmluvné strany zaväzujú umožniť vyučovanie na univerzitách a na iných vysokých školách v príslušných regionálnych alebo menšinových jazykoch“.

	Slovenská republika toto ustanovenie ratifikovalo pre maďarský jazyk s týmto pripojeným vyhlásením: “Slovenská republika vyhlasuje, že  čl. 8 ods.1 písm. e bod i sa vzťahuje na prípravu pedagógov, teológov, kultúrnych pracovníkov, a osvetových pracovníkov bez ujmy na výučbe v štátnom jazyku s tým, že väčšina predmetov vrátane profilových sa zabezpečuje v menšinovom jazyku pri rešpektovaní právnych noriem  SR v oblasti vysokého školstva.“

	Zámerom predloženého návrhu zákona je popri riešení samotného problému aj naplnenie predmetného záväzku SR tak, ako to napokon vytýčilo i Programové vyhlásenie vlády.

	Zriadenie uvedenej univerzity, ktorej prevažujúcim jazykom výučby bude maďarský jazyk, vytvára predpoklady na zmiernenie závažných rozdielov v príprave odborníkov v odboroch, ktoré sú pre ďalší vývoj regiónov podstatného významu, resp. kde sa objavujú najvýraznejšie nerovnosti. 

Harmonogram
zriadenia Univerzity J. Selyeho v Komárne

1.	Minister školstva predloží Akreditačnej komisii na vyjadrenie zámer zriadenia Univerzity J. Selyeho v Komárne vrátane projektu jej vytvorenia a prerokuje ho s orgánmi reprezentácie vysokých škôl.

                                                                                                  do 31. marca 2003 

2.	Akreditačná komisia sa vyjadrí k zámeru zriadenia Univerzity J. Selyeho v Komárne a projektu jej vytvorenia (zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov stanovuje pre Akreditačnú komisiu na vyjadrenie lehotu do 150 dní).

                                                                                                  do 30. júna 2003 

3.	Minister školstva predloží na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh zákona o zriadení Univerzity J. Selyeho v Komárne.

                                                                                                  do 15. júla 2003 

4.	Podpredseda vlády Slovenskej republiky a minister financií a minister školstva predložia návrh finančného zabezpečenia zriadenia Univerzity J. Selyeho v Komárne.

                                                                                                  do 15. júla 2003

5.	Minister obrany pripraví odovzdanie objektu Komárňanského hradu pre Univerzitu J. Selyeho v Komárne.

                                                                                                   do 15. júla 2003 

6.	Predseda vlády Slovenskej republiky predloží na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky návrh zákona o zriadení Univerzity J. Selyeho v Komárne. Súčasťou návrhu zákona bude aj odovzdanie objektu Komárňanského hradu Ministerstvom obrany Slovenskej republiky pre Univerzitu J. Selyeho v Komárne.

                                                                                                   do 20. júla 2003 

7.	Po zriadení Univerzity J. Selyeho v Komárne zákonom Národnej rady Slovenskej republiky minister školstva podľa § 5 ods. 5 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov poverí osobu, ktorá do vymenovania rektora bude vykonávať funkciu štatutárneho orgánu.

                                                                                                  do 10 dní po zriadení
                                                                                                 Univerzity J. Selyeho
                                                                                                 v Komárne 

8.	Univerzita vznikne k 1. januáru 2004 a výučba začne k 1. septembru 2004.