Ministerstvo financií 
Slovenskej republiky
K číslu: 4060/2002-KM

Materiál na rokovanie
vlády Slovenskej republiky

D o d a t o k
k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky 
na rok 2003

Strednodobý finančný výhľad 
na roky 2002 až 2005

Bratislava november 2002

Úvodná poznámka 

	
Strednodobý finančný výhľad na roky 2002 – 2005 stanovuje strednodobé fiškálne rámce v nadväznosti na ciele fiškálnej politiky a predpokladaný makroekonomický vývoj. Strednodobý fiškálny rámec vychádza z cieľa zabezpečiť udržateľnú fiškálnu pozíciu, ktorej predpokladom je znižovanie úrovne deficitu verejných financií. Naplnenie cielene stanovených fiškálnych parametrov si preto vyžaduje realizáciu reformných opatrení v rôznych oblastiach financovaných z verejných zdrojov a prehodnotenie niektorých schválených zákonných úprav, ktorých odhadované dopady sú v predikcii fiškálnych parametrov na roky 2003 - 2005 premietnuté. 

	Spracovanie Strednodobého finančného výhľadu na roky 2002 - 2005 prebiehalo v kontinuite s prípravou návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. Základný dokument výhľadu  bol spracovaný súbežne s prípravou východísk zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 a prerokovaný vládou v júni 2002. V ďalšej etape prác sa Strednodobý finančný výhľad priebežne aktualizoval v nadväznosti na vývoj ekonomiky a prípravu návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. 

I. Makroekonomický rámec vývoja verejných financií v rokoch 2002-2005 

1. Východiská

	Aktualizovaný strednodobý vývoj je projektovaný so zreteľom na zámery vlády prezentované v Programovom vyhlásení vlády a so zreteľom na makroekonomickú politiku a strednodobý makroekonomický scenár prezentovaný v  Predvstupovom ekonomickom programe SR do roku 2005 (PEP). Makroekonomická prognóza zohľadňuje vývoj makroekonomických indikátorov v prvom polroku 2002, ako i čiastkové mesačné informácie o vývoji ekonomiky známe v októbri 2002, ide najmä o:

-	pokračujúce zrýchľovanie  rastu ekonomiky SR i napriek pretrvávajúcim, resp. doznievajúcim vplyvom spomalenia globálnej ekonomiky (v prvom polroku 2002 sa rast HDP zvýšil na 3,9%);
-	zvyšovanie rastu reálnej produktivity práce z HDP;
-	mierny rast počtu zamestnaných oproti roku 2001 (po predchádzajúcich štyroch rokoch poklesu); klesajúci počet nezamestnaných a mierne zníženie miery nezamestnanosti; reálny rast priemernej mzdy (po troch rokoch poklesu) a oživenie domáceho dopytu;
-	vplyv nižšieho daňového zaťaženia a nižšej miery prerozdeľovania verejných financií;
-	znižovanie jadrovej inflácie i celkovej miery inflácie ( v júli na rekordne nízku úroveň - celková ročná inflácia klesla na 2% a jadrová na 1,2%; priemerná ročná inflácia od januára do septembra dosiahla 3,4% a jadrová 2,2%), nižšie úrokové sadzby, nižšie náklady na obsluhu dlhu a relatívne stabilný výmenný kurz;
-	zvyšovanie devízových rezerv NBS (na úroveň cca 5,5-násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb);
-	zvýšenie ratingu Slovenska zo strany renomovaných ratingových agentúr na investičný stupeň;
-	zvýšenie dôvery zo strany zahraničných investorov, ktoré sa prejavilo v znížení rizikovej prirážky pri nákupe slovenských štátnych dlhopisov zahraničnými investormi .

Avšak, oživenie ekonomiky SR v podmienkach vonkajšej recesie spôsobilo výrazné prehĺbenie deficitu obchodnej bilancie a bežného účtu v roku 2001, ktoré na mierne nižšej úrovni pretrváva i v roku 2002. Očakávame, že v roku 2002 deficit bežného účtu oproti roku 2001 mierne poklesne z 8,6% HDP v roku 2001 na úroveň okolo 7,5% HDP. Súčasne posuny v realizácii viacerých sektorových reforiem vyvíjajú zvýšené tlaky na pozíciu verejných financií. Tieto dva faktory prinášajú riziko narastania problému nadmerného dvojitého deficitu, a preto vyžadujú sprísnenie fiškálnej politiky, najmä v roku 2003, čím by sa podporovala  makroekonomická stabilita v strednodobom horizonte.

2. Predpoklady a zámery

Strednodobá makroekonomická projekcia  predpokladá nasledujúci vývoj hlavných charakteristík vonkajších a vnútorných podmienok:
a)	Vonkajšie podmienky. 
•	Spomalenie ekonomického rastu svetovej ekonomiky z roku 2001 bude čiastočne pretrvávať aj v roku 2002;  výraznejšie oživenie ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR možno očakávať až v roku 2003. Očakáva sa, že rast HDP v OECD sa v roku 2002 zvýši na 1,6% (z 0,7% v roku 2001) a v roku 2003 na 2,3%; v euro zóne sa rast v roku 2002 opätovne spomalí, a to na 0,7% (z 1,5% v roku 2001) a v roku 2003 sa zvýši na 1,9%. 
•	V krátkodobom horizonte predpokladáme dosť volatilný vývoj cien ropy, ktorý by však v ročnom priemere nemal presahovať hornú hranicu intervalu ohláseného zo strany OPEC-u  (v roku 2002 predpokladáme zvýšenie ceny v priemere na 24,7 USD/barrel, v roku 2003 na 25 – 27,5 USD/barrel, v ostatných rokoch pokles). 
b)	Vnútorné podmienky. Programové vyhlásenie novej vlády potvrdzuje snahu o zabezpečenie makroekonomickej stability a signalizuje urýchlenie štrukturálnych reforiem. Konkrétna realizácia nástrojov, opatrení a reforiem bude teda naďalej  zameraná na podporu udržateľného rastu ekonomiky, a preto pri projekcii predpokladáme: 
•	postupné znižovanie fiškálneho deficitu v porovnaní s HDP v rámci strednodobého horizontu, zvyšovanie disciplíny a transparentnosti vo finančných tokoch verejnej správy, zefektívňovanie manažmentu verejných financií, postupné pozitívne efekty decentralizácie a zlepšovanie podmienok pre rozvoj podnikateľskej sféry a konkurenčného prostredia pri súčasnej aproximácii legislatívy k normám EÚ;
•	účinnú menovú politiku NBS zameranú na podporu reálnej a nominálnej konvergencie k ekonomikám EÚ, t.j. v strednodobom horizonte  postupné znižovanie miery inflácie  v závislosti od realizácie úprav regulovaných cien a citlivé usmerňovanie vývoja úrokových sadzieb so zreteľom na vývoj rizikových faktorov ohrozujúcich vonkajšiu rovnováhu ekonomiky;
•	zvyšovanie efektívnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky ďalšou realizáciou plánovaných reforiem, reštrukturalizácie a dokončením privatizácie.

3. Očakávaný vývoj 

	Za horeuvedených predpokladov možno v roku 2003 očakávať dočasné zmiernenie rastu HDP vplyvom zvýšenia inflácie a uplatnenia fiškálnych opatrení smerujúcich k  efektívnejšiemu vynakladaniu verejných financií. V ostatných rokoch sa vytvoria podmienky pre ďalšie zvyšovanie tempa rastu ekonomiky. V roku 2005 by mohol rast HDP mierne prevýšiť úroveň 5%, čím by sa za uvažovaných predpokladov (najmä o konjunktúre globálnej ekonomiky) nemala ohroziť vonkajšia ekonomická rovnováha.
Kým v roku 2002 bol rast HDP stimulovaný domácou spotrebou, v rokoch 2003 – 2005 by mal byť  opäť (ako pred rokom 2002) viac stimulovaný zahraničným dopytom a tvorbou fixného kapitálu ako konečnou spotrebou. Očakávame, že vplyvom oživenia globálnej ekonomiky a miernejšieho rastu domáceho dopytu sa bude bilancia v zahraničnom obchode postupne zlepšovať a deficit bežného účtu  sa do roku 2005 môže za priaznivých podmienok znížiť pod 4 % HDP.
Vplyvom ohlásených razantnejších úprav regulovaných cien a úprav v nepriamych daniach sa priemerná ročná miera celkovej inflácie v roku 2003 zvýši na cca 8,8% (z predpokladaných 3,4% v roku 2002). V roku 2004 bude ešte zotrvávať na zvýšenej úrovni, a to aj vplyvom očakávaného vyrovnávania cien potravín v čase predpokladaného vstupu SR do EÚ z titulu výkonu Spoločnej poľnohospodárskej politiky. V roku 2005 očakávame opätovné výrazné zníženie miery inflácie, potrebné pre postupné napĺňanie  maastrichtských kritérií pre vstup SR do EMÚ. 
Za predpokladu, že podiel deficitu verejných financií sa bude postupne znižovať a naďalej  bude pokračovať relatívne vysoký prílev priamych zahraničných investícií (po roku 2003 najmä tzv. PZI na „zelenej lúke“) s pozitívnym vplyvom na vývoj  platobnej bilancie, nemala by sa hrubá zahraničná zadĺženosť výraznejšie zvyšovať. Za týchto predpokladov by mali byť v sledovanom horizonte vytvorené  podmienky aj pre postupné znižovanie úrokových sadzieb a pre relatívne stabilný vývoj výmenného kurzu.
V sledovanom horizonte očakávame mierny rast reálnych miezd, ktorý neprevýši rast produktivity práce (s výnimkou roku 2002, a to najmä vplyvom nižšej inflácie ako sa pôvodne očakávalo a uplatnenia zákona o štátnej a verejnej službe), mierny rast zamestnanosti a mierne znižovanie miery nezamestnanosti. Citlivosť trhu práce na zvyšovanie rastu ekonomiky je stále veľmi nízka, a to najmä v dôsledku negatívneho vplyvu reštrukturalizácie podnikov a reformy verejnej správy a s tým súvisiaceho uvoľňovania pracovných síl, ale i v dôsledku demografického vývoja, nízkej mobility pracovnej sily a jej nevhodnej kvalifikačnej štruktúry. Z uvedených dôvodov očakávame, že miera nezamestnanosti sa bude znižovať len postupne a naďalej bude zotrvávať na relatívne vysokej dvojcifernej úrovni.
Predikované hodnoty niektorých makroekonomických indikátorov, ktoré sú obzvlášť dôležité pre tvorbu SFV, sú uvedené v nasledujúcich tabuľkách:

 Výkon ekonomiky a inflácia
| Skutočnosť | Predikcia
Ukazovateľ  \  rok | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005
HDP (bežné ceny) | 628,6 | 708,6 | 775 | 835,7 | 908,8 | 989,3 | 1063,1 | 1155,4 | 1289,8 | 1412,4

Miera rastu HDP
(stále ceny roku 1995)

5,8

5,6

4,0

1,3

2,2

3,3

3,9

3,7

4,6

5,1

Priemerná ročná miera inflácie | 5,8 | 6,1 | 6,7 | 10,6 | 12,0 | 7,1 | 3,4 | 8,8 | 8,5 | 4,9

 Trh práce
| Skutočnosť | Predikcia
Ukazovateľ  \  rok | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005
Priemerná mesačná nominálna mzda | 8154 | 9226 | 10003 | 10728 | 11430 | 12365 | 13570 | 14800 | 16300 | 17600

Miera rastu
-	nominálnej mzdy
-	reálnej mzdy

13,3
7,1

13,1
6,6

9,6
2,7

7,2
-3,1

6,5
-4,9

8,2
1,0

9,7
6,1

9,1
0,2

10,1
1,5

8,0
2,9

Miera nezamestnanosti
- registrovaná
- podľa výberového zisťovania

12,6
11,3

12,9
11,8

14,6
12,5

18,2
16,2

19,3
18,6

19,3
19,2

19,2
18,9

18,9
18,6

18,4
18,2

17,9
17,5

 Úrokové sadzby
| Skutočnosť | Predikcia
Ukazovateľ  \  rok | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005
Priemerná úroková miera z čerpaných úverov | 13,35 | 18,40 | 19,32 | 16,89 | 11,84 | 9,27 | 9,00 | 8,25 | 7,20 | 6,80

4. Riziká

Vonkajšie riziká: Vzhľadom na vysokú otvorenosť slovenskej ekonomiky považujeme v súčasnosti za jedno z najväčších rizík makroekonomického rámca vývoj vonkajšej ekonomiky a možné vonkajšie šoky. Oneskorenie očakávaného oživenia svetovej ekonomiky by mohlo mať negatívny dopad na vývoj slovenského exportu a následne aj na ďalší rovnovážny rast slovenskej ekonomiky.

Vnútorné riziká: Za najvážnejšie vnútorné riziko naďalej považujeme nedostatočne rýchle napredovanie v uskutočňovaní reforiem, ich malú účinnosť alebo nevhodnú časovú postupnosť pri ich realizácii. V danom kontexte ide najmä o tie reformy, ktoré majú priamy vplyv na pozíciu verejných financií.

II. Vývoj verejných financií 

1. Aktuálny stav vývoja verejných financií 

V schválenom verejnom rozpočte na rok 2002 bol stanovený schodok na úrovni  3,5 % z HDP. Podľa zákona o štátnom rozpočte je možné tento schodok zvýšiť výdavkami na účely finančného krytia výnosov zo štátnych dlhopisov vydaných na účely reštrukturalizácie bánk a osobitnej záruky vlády  v celkovej sume 15,5 mld. Sk na úroveň 4,9  % z HDP. 

Hodnotenie priebežného vývoja rozpočtového hospodárenia poukázalo na niektoré skutočnosti, ktoré ovplyvňujú napĺňanie rozpočtových zámerov v roku 2002. Na strane príjmov okrem potrebných metodických korekcií sa prejavili riziká v reálnom plnení nedaňových príjmov v štátnom rozpočte. Pozitívny vývoj plnenia  daňových príjmov štátneho rozpočtu a obcí a príjmov z poistného, plateného Sociálnej poisťovni, Národnému úradu práce a zdravotným poisťovniam vytvára reálny predpoklad, že rozpočtovaná úroveň daňových príjmov bude prekročená. 

Príjmovú situáciu a tým aj hospodárenie všetkých fondov sociálneho zabezpečenia v roku 2002 podobne ako v roku 2001 pozitívne ovplyvňovalo aj použitie príjmov z privatizácie najmä na krytie starých dlhov. Uskutočnila sa úhrada dlhu štátu voči výkonom vo verejnom záujme Železníc SR a následná úhrada pohľadávok poistných fondov voči tomuto subjektu. Z privatizovaných príjmov  boli uhradené aj výdavky na realizáciu štátnych záruk. 

Z doterajšieho vývoja možno predpokladať, že riziká v štátnom rozpočte budú čiastočne eliminované vyššími daňovými príjmami a úsporou niektorých výdavkov. Lepšie výsledky oproti rozpočtovaným sa očakávajú v  hospodárení fondov sociálneho zabezpečenia. V hospodárení Národného úradu práce sa očakáva vyšší prebytok oproti rozpočtu a tiež   možno očakávať prebytkové hospodárenie Sociálnej poisťovne.  Dodržanie  rozpočtovanej úrovne deficitu v štátnom rozpočte a očakávanie lepších výsledkov v rozpočtovom hospodárení fondov sociálneho zabezpečenia dáva predpoklady, že v metodike, ktorá bola použitá pri zostavovaní rozpočtu 2002 sa dosiahnu hodnoty schodku celkovej verejnej správy na rozpočtovanej úrovni, prípadne pod touto úrovňou.

 Rozpočtovaný deficit verejnej správy vyjadrený v metodike ESA 95 predstavoval 5,3 %  z HDP. Ku koncu roka 2002 sa očakáva jeho zvýšenie nad 7%, čo spôsobujú zmenené hodnoty finančných transakcií najmä v súvislosti s použitím príjmov z privatizácie. 

Legislatívne podmienky vytvorené v roku 2001 a najmä v roku 2002 modifikujú východiská pre fiškálny vývoj nasledujúcich rokov. Boli schválené legislatívne úpravy  najmä v oblasti pracovného práva, predovšetkým zákona o štátnej a verejnej službe a zákonov v sociálnej oblasti, ktoré majú významný vplyv na  verejné výdavky. Vplyvom týchto legislatívnych úprav sa vytvoril tlak na zvýšenie verejných výdavkov. Vzhľadom na to, že sú to zväčša výdavky obligatórneho charakteru, udržanie cieleného vývoja deficitu by znamenalo v neúmernej miere znižovať iné výdavky, najmä dotácie a kapitálové výdavky. V snahe predísť nepriaznivému vývoju vláda navrhla zmeny príslušných zákonov  a  prijala rad ďalších opatrení, ktoré by mali prispieť k redukcii deficitu verejnej správy v roku 2003 a následne aj v rokoch 2004 a 2005.  

K zmene podmienok fiškálneho vývoja došlo aj v dôsledku zmien niektorých pôvodných  rozhodnutí vlády. Najvýraznejšou zmenou je vládou schválené použitie prostriedkov z privatizácie SPP, podľa ktorého sa použije na splácanie štátneho dlhu 59 mld. Sk, čo je menej v porovnaní so sumou podľa uznesenia vlády k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002, s ktorou sa uvažovalo v predchádzajúcom strednodobom finančnom výhľade. Náklady na obsluhu dlhu teda nebudú klesať v miere, aká sa v predchádzajúcom SFV predpokladala.

2. Charakteristika ďalšieho vývoja hospodárenia v jednotlivých zložkách verejnej správy

Dôležitú východiskovú základňu pre stanovenie cieľov vo verejných financiách predstavuje predpoklad vývoja rozpočtového hospodárenia jednotlivých prvkov verejnej správy. Z hľadiska štruktúry verejnej správy predpokladáme nasledujúci vývoj výsledkov hospodárenia: 

v mld. Sk 
| rozpočet | predikcia
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005
Štátny rozpočet | -38,0 | -56,8 | - 51,4 | -44,1
Štátne fondy | 2,0 | 2,8 | 2,9 | 2,5
Rozpoč.územných samospráv | -0,3 | 0 | 0 | 0
Sociálna poisťovňa | -0,4 | 0,6 | -5,7 | -8,8
Zdravotné poisťovne | -0,7 | -2,0 | 0 | 0
NÚP | 0,5 | 1,6 | 1,8 | 1,9
FNM a SlPF | 0 | 0,9 | 0,3 | 0,4

Najvyššou mierou sa na deficite verejnej správy bude naďalej podieľať štátny rozpočet. 

	V snahe o väčšiu transparentnosť a reálnosť rozpočtu  sú do rozpočtových výdavkov zahrnuté náklady  na reštrukturalizáciu bánk, reálnejšie sa stanovujú výdavky na sociálne dávky a zvyšujú sa príspevky štátu  do fondov sociálneho zabezpečenia. Premietnutia týchto princípov do štátneho rozpočtu v roku 2003 zvyšuje úroveň kvóty výdavkov oproti rozpočtu 2002. Na druhej strane takýto postup umožňuje reálnejšie  stanoviť výšku deficitu v štátnom rozpočte. 

	V predikcii hospodárenia štátneho rozpočtu trendy rozvoja rozhodujúcich druhov obligatórnych výdavkov sú postavené tak, že vyžadujú priebežnú realizáciu úsporných opatrení. U fakultatívnych výdavkov, okrem uskutočnenia racionalizačných opatrení je potrebné na realizáciu zámerov zapojiť aj iné ako verejné zdroje.

Dôležitá zmena v štruktúre rozpočtového hospodárenia vyplýva z realizácie reformy verejnej správy a decentralizácie. V nadväznosti na zákon o samospráve vyšších územných celkov vznikli vyššie územné celky (VÚC), ktorých rozpočty  sa stávajú novým prvkom verejnej správy. Predpokladom pre dodržanie cielených fiškálnych rámcov za celú verejnú správu a pre  nezvyšovanie zadĺženia obcí je vyrovnané hospodárenie rozpočtov územných samospráv.

Úroveň príjmov a výdavkov rozpočtov územných samospráv sa v rokoch  2003 – 2005 zvýši najmä v dôsledku finančného krytia prenesených kompetencií formou účelovej decentralizačnej dotácie zo štátneho rozpočtu do rozpočtov obcí a VÚC. Medziročný rast decentralizačnej dotácie by sa mal odvodiť od miery inflácie a súčasne by mal zohľadňovať fiškálne možnosti štátu. Výraznejšie posilnenie vlastných príjmov rozpočtov územných samospráv a následne zníženie decentralizačnej dotácie sa predpokladá v rámci realizácie druhej etapy fiškálnej decentralizácie od roku 2004. Príjmy rozpočtov územných samospráv budú pozitívne ovplyvnené aj jednorazové príjmy obcí z prostriedkov z privatizácie SPP (na základe uzn. vl. SR č. 707/2002) ako náhrada za vybudované plynárenské zariadenia. Tieto prostriedky sa majú prednostne použiť na splatenie doterajších záväzkov miest a obcí a na kapitálové výdavky na realizáciu rozvojových programov.

Predpokladáme, že rozpočtové hospodárenie územných samospráv bude schodkové v kapitálovom rozpočte. Pri dodržaní kritérií používania návratných zdrojov financovania podľa schváleného zákona o rozpočtových pravidlách s účinnosťou od roku 2005 však nepredpokladáme zvýšenie zadĺženosti obcí. 

V súhrnnom hospodárení štátnych fondov sa predpokladajú v ďalších rokoch prebytky. Podstatu prebytkov štátnych fondov tvoria prebytky Štátneho fondu likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoreným jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi v dôsledku akumulácie pravidelných legislatívne stanovených príjmov z príspevkov prevádzkovateľov jadrových zariadení. Prostredníctvom Štátneho fondu rozvoja bývania bude pokračovať uplatňovanie štátnej podpory bývania formou návratného financovania  výstavby bytov. Predikcia hospodárenia štátnych fondov predpokladá zrušenie Fondu náhrady výživného, ktorého zriadenie bolo schválené v apríli 2002. 

	Predikcia hospodárenia  Sociálnej poisťovne v rokoch 2003 – 2005 vychádza z predpokladu priaznivejšieho vývoja príjmov z poistného. Poistné by malo vzrásť jednak z dôvodu rastu priemerných nominálnych miezd ako aj predpokladaného poklesu miery nezamestnanosti. Od roku 2004 v prípade platnosti niektorých zásad schváleného zákona o sociálnom poistení by sa prejavil negatívny vplyv na príjmy Sociálnej poisťovne. Ide o zmeny týkajúce sa maximálneho vymeriavacieho základu a zníženia sadzby poistného zamestnanca na dôchodkové poistenie o 0,5 % na každé nezaopatrené dieťa. Vo výdavkoch sa prejavia úpravy zákona o sociálnom poistení, ktoré určujú novú konštrukciu dôchodkových dávok a nový mechanizmus zvyšovania dôchodkov. Podľa nového mechanizmu sa budú zvyšovať dôchodky v závislosti buď od rastu životných nákladov, alebo priemernej mesačnej mzdy, podľa toho, ktorý s týchto ukazovateľov dosiahne nižšiu hodnotu. Podľa prognózy  príslušných ukazovateľov budú sa valorizovať dôchodky v závislosti od miery inflácie. Zvýšená úroveň inflácie v rokoch 2003 a 2004 bude mať dopad na výšku dôchodkov v rokoch 2004 a 2005, čo znamená, že výdavky na dôchodky  budú naďalej jedným z deficitotvorných faktorov hospodárenia celej verejnej správy.  

Vývoj hospodárenia Sociálnej poisťovne bude ovplyvnený realizáciou dôchodkovej reformy. Kvantifikácia vplyvu na hospodárenie Sociálnej poisťovne od roku 2004 bude závisieť od konkrétnych zákonných úprav II. piliera dôchodkového poistenia. Prípadný negatívny dopad týchto reformných krokov na pozíciu verejných financií v najbližších rokoch by mal byť riešený použitím prostriedkov z privatizácie, ktoré vláda pre dôchodkovú reformu vyčlenila, resp. vyčlení z budúcich privatizačných príjmov. Časové zaostávanie realizácie krokov dôchodkovej reformy oproti stanoveným termínom môže zvýšiť  negatívny vplyv na verejné financie. 

	Očakávame prebytkové hospodárenie  Národného úradu práce.  Vychádzame pritom z toho, že budú narastať príjmy z poistenia v nadväznosti na prognózovaný rast miezd a znižovanie nezamestnanosti. Predpokladané zlepšenie vo vývoji nezamestnanosti sa prejaví  v znižovaní prostriedkov na pasívnu politiku trhu práce (vo forme odvodov do poisťovní za nezamestnaných ako aj vyplácanie podpôr v nezamestnanosti), čím sa súčasne vytvorí priestor na podporu nástrojov aktívnej politiky trhu práce. Od výšky použitia zdrojov na aktívnu politiku zamestnanosti v jednotlivých rokoch bude závisieť aj výška prebytku Národného úradu práce. Prebytok bude minimálne na úrovni zostatku garančného fondu po uspokojení nárokov z pracovného pomeru vo forme peňažnej náhrady za zamestnávateľa, ktorý sa stal platobne neschopným a je v konkurze.	

Vyrovnané hospodárenie zdravotných poisťovní je podmienené realizáciou výdavkov v závislosti od vytvorených zdrojov v systéme zdravotného poistenia. Vyriešenie problému dostatku zdrojov na krytie výdavkov bude závisieť od postupu realizácie zmien v systéme zdravotnej starostlivosti. Reformné kroky a legislatívne zmeny týkajúce sa  zdravotnej starostlivosti, liečebného poriadku a tiež cenových predpisov by mali postupne vyriešiť finančné problémy súčasného systému a vybudovanie systému s vyrovnaným hospodárením.

Hospodárenie Slovenského pozemkového fondu sa predpokladá vyrovnané, pričom príjmy a výdavky sú predikované na úrovni cca 0,4 mld. Sk. 

Vo Fonde národného majetku sa predpokladá v rokoch 2002 – 2005 vyrovnaná bilancia. V roku 2003 sa očakávajú príjmy z uzavretých ako aj z nových zmlúv. V ďalších rokoch sa predpokladané príjmy z predaja majetku na základe už uzavretých zmlúv môžu zvýšiť o príjmy získané z doprivatizovaných častí sieťových odvetví. Okrem pokrytia nákladov spojených s činnosťou fondu a úhrady nákladov spojených s podporou privatizácie predikcia vývoja rozpočtového hospodárenia verejnej správy na roky 2003 – 2005 vychádza z predpokladu, že príjmy z privatizácie po roku 2002 budú použité na splácanie verejného dlhu a dôchodkovú reformu.  

3. Stanovenie strednodobého fiškálneho rámca 

Zámerom fiškálneho vývoja do roku 2005 je postupné znižovanie úrovne deficitu verejných financií tak, aby sa v roku 2006 napĺňali Maastrichtské kritériá. Postup na dosiahnutie tohto cieľa vyjadruje vývoj základných parametrov v cielene stanovenom scenári strednodobého fiškálneho vývoja na roky 2002 – 2005.

Vývoj deficitu a dlhu vyjadrený v metodike MMF GFS:

Verejná správa  spolu 
   (v metodike MMF)

Skutočnosť

Schv.
rozpoč.

Návrh rozp.

Predikcia

| 1 999 | 2 000 | 2 001 | 2002 * | 2 003 | 2004 | 2005

Schodok (-)                                    v mld. Sk
                                                     v % z HDP

-29,2
-3,5

-29,1
-3,2

-30,5
-3,1

-52,3
-4,9

-52,8
-4,6

-52,1
-4,0

-48,1
-3,4

* v metodike uplatnenej pri tvorbe rozpočtu

Verejná správa spolu  
  (v metodike MMF)

Skutočnosť

Predikcia

| 1 999 | 2 000 | 2 001 | 2 002 | 2 003 | 2 004 | 2005

Verejný dlh                           v mld. Sk 
  konsolidovaný                      v % z HDP

246,1
30,2

290,8
32,8

417,6
42,2

385
36,2

457
39,6

508
39,4

553
39,1

Vývoj deficitu vyjadrený v metodike ESA 95 

Verejná správa    (v metodike ESA) | Skutočnosť | Predikcia
| 1 999 | 2 000 | 2001 | 2 002 | 2 003 | 2004 | 2005
Čisté výpožičky                   v % z HDP | -6,4 | -12,5 | -5,4 | -7,8 | -5,0 | -3,8 | -3,3

Údaje do roku 2002 sú v súlade s notifikáciou, ktorú podľa metodických štandardov ESA 95 v rámci Predvstupovej procedúry fiškálneho dohľadu spracovalo MF SR a predložilo EK v apríli 2002. Pokles  čistých výpožičiek po roku 2003 je predikovaný za predpokladu poklesu záväzkov zdravotných poisťovní voči zdravotníckym zariadeniam, ktoré predstavujú neuhradené výkony poskytované zdravotníctvom. Predikcia predpokladá aj priaznivejší vývoj vymožiteľnosti pohľadávok organizácií verejnej správy, najmä nedoplatkov daní, ciel a poistného Významným faktorom, ktorý podmieňuje pokles deficitu verejnej správy v metodike ESA je použitie príjmov z privatizácie na splácanie verejného dlhu. 

Strednodobý rámec základných fiškálnych parametrov verejnej správy premieta a zohľadňuje: 
-	vplyv vývoja makroekonomických a demografických indikátorov relevantných z hľadiska vývoja daňových výnosov a výdavkov, 
-	platnú legislatívu a legislatívne zmeny navrhované v súvislosti s rozpočtom na rok, 
-	dosiahnutý stupeň zosúladenia daňovej legislatívy s legislatívou EÚ, 
-	závery negociačných rokovaní formulovaných pri uzavretí kapitoly daní dňa 13.3.2002,
-	zámery fiškálnej decentralizácie,
-	spolufinancovanie projektov financovaných z predvstupových fondov,
-	dopady navrhovaných opatrení na redukciu schodku štátneho rozpočtu. 

Strednodobý fiškálny rámec zatiaľ nepremieta vplyv pozície rozpočtov verejnej správy k rozpočtu EÚ v prípade vstupu SR do EÚ v roku 2004. V súčasnosti prebieha negociácia kapitoly 29 – Finančné a rozpočtové ustanovenia. Zatiaľ sú pripravené prvé pracovné odhady platieb do rozpočtu EÚ a čerpania zo štrukturálnych fondov a kohézneho fondu EÚ v nadväznosti na stanovenie finančných rámcov pre rozšírenie EÚ. Spresňovanie pozície k rozpočtu EÚ bude v strednodobom fiškálnom rámci postupne implementované.

V strednodobom fiškálnom rámci sú premietnuté výdavky súvisiace s financovaním projektov z predvstupových fondov EÚ. Rámcom pre čerpanie z fondov PHARE,  ISPA, SAPARD je ročná alokácia prostriedkov určená Európskou radou. Na spolufinancovanie projektov sa v roku 2003 v štátnom rozpočte  rozpočtuje 4,5 mld Sk. Pritom sa predpokladá, že SR bude v roku 2003 disponovať zdrojmi z predvstupových fondov EÚ v objeme 7,9 mld. V roku 2004 sa využitie prostriedkov z predvstupových fondov a spolufinancovanie predpokladá na približne rovnakej úrovni. Reálne čerpanie fondov bude závisieť od kvality predkladaných projektov, preto je potrebné zvýšiť odbornú úroveň projektov, k čomu by mala prispieť aj intenzívnejšia práca príslušných rezortov pri usmerňovaní ich prípravy.

Predikcia príjmov a výdavkov verejnej správy (na základe konsolidácie príjmov a výdavkov, t.j. vylúčením transferov medzi jednotlivými zložkami) znamená nasledujúci vývoj:
                                                                                                       				                                    
							  v mld. Sk 

Verejná správa spolu
(konsolidované údaje)

Skutočnosť

Schv.
Rozpoč.

Predikcia

| 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005
I. Celk.príjmy a granty   ( II + VII ) | 323,3 | 344,5 | 353,8 | 373,6 | 410,5 | 436,5 | 467,3
II. Celkové príjmy          ( III + VI ) | 332,0 | 344,2 | 353,6 | 373,1 | 410,5 | 436,5 | 467,3
III. Bežné príjmy             ( IV + V ) | 327,8 | 338,8 | 349,2 | 370,6 | 407,4 | 433,4 | 464,2
IV.   Daňové príjmy         ( 1 + 2 ) | 273,0 | 301,6 | 304,0 | 333,3 | 376,6 | 394,8 | 424,5
z toho: 1. dane | 173,3 | 188,2 | 179,4 | 196,1 | 231,1 | 244,8 | 265,5
2. poistné | 99,7 | 113,4 | 124,6 | 137,2 | 145,5 | 150,0 | 159,0
V.   Nedaňové príjmy | 54,8 | 37,2 | 45,2 | 37,3 | 30,8 | 38,6 | 39,7
VI.   Kapitálové príjmy | 4,2 | 5,4 | 4,4 | 2,5 | 3,1 | 3,1 | 3,1
VII.  Granty | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0
I. Celk. výd.+ pôž.- splátky ( II + V ) | 361,5 | 373,6 | 384,3 | 410,4 | 463,3 | 488,6 | 515,4
II. Celkové výdavky       ( III +I V ) | 336,6 | 388,7 | 407,4 | 422,5 | 472,0 | 476,2 | 508,6
III.  Bežné výdavky | 304,3 | 337,4 | 353,1 | 381,4 | 430,6 | 436,3 | 465,6
z toho: 1. mzdy | 43,5 | 56,3 | 49,1 | 56,8 | 62,0 | 65,3 | 69,7
2. nákup tovaru a služieb | 38,5 | 43,4 | 51,3 | 48,4 | 49,9 | 52,0 | 54,6
3. Dot.a ost. bežné trans. | 195,9 | 211,6 | 222,0 | 247,4 | 282,6 | 282,0 | 301,7
z toho:nez.inš.a dom. | 176,9 | 176,7 | 203,9 | 219,7 | 230,7 | 241,2 | 258,4
4. úroky | 26,4 | 26,1 | 30,7 | 28,8 | 36,1 | 37,0 | 39,6
IV.Kapitálové výdavky | 32,3 | 51,4 | 54,3 | 41,1 | 41,4 | 39,9 | 43,0
V. Celkové pôžičky mínus splátky | 24,9 | -15,1 | -23,1 | -12,1 | -8,7 | 12,4 | 6,8
z toho: posk.pôžičky, nákup akcií | 30,3 | 28,9 | 17,0 | 8,4 | 8,9 | 15,3 | 9,7
spl.posk. pôž., predaj akcií | 5,4 | 44,0 | 40,1 | 20,5 | 17,6 | 2,9 | 2,9
VI.  Prebytok/schodok | -29,2 | -29,1 | -30,5 | -36,8 | -52,8 | -52,1 | -48,1
Bežný prebytok/schodok | 23,5 | 1,4 | -3,9 | -10,8 | -23,2 | -2,9 | -1,4
primárny (bez spl.úrokov) | -2,8 | -3,1 | -0,7 | -8,0 | -16,8 | -15,0 | -8,5

                                     
                                           v % z HDP                                                                                 

Verejná správa spolu
(konsolidované údaje)

skutočnosť

Schv.
rozp.

Predikcia

| 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005
I. Celk.príjmy a granty   ( II + VII ) | 39,8 | 37,9 | 35,8 | 35,1 | 35,5 | 33,8 | 33,1
II. Celkové príjmy          ( III + VI ) | 39,7 | 37,9 | 35,7 | 35,1 | 35,5 | 33,8 | 33,1
III. Bežné príjmy             ( IV + V ) | 39,2 | 37,3 | 35,3 | 34,9 | 35,3 | 33,6 | 32,9
IV.   Daňové príjmy         ( 1 + 2 ) | 32,7 | 33,2 | 30,7 | 31,4 | 32,6 | 30,6 | 30,1
z toho: 1. dane | 20,7 | 20,7 | 18,1 | 18,4 | 20,0 | 19,0 | 18,8
2. poistné | 11,9 | 12,5 | 12,6 | 12,9 | 12,6 | 11,6 | 11,3
V.   Nedaňové príjmy | 6,6 | 4,1 | 4,6 | 3,5 | 2,7 | 3,0 | 2,8
VI.   Kapitálové príjmy | 0,5 | 0,6 | 0,4 | 0,2 | 0,3 | 0,2 | 0,2
VII.  Granty | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
I. Celk. výd.+ pôž.- splátky ( II + V ) | 43,3 | 41,1 | 38,8 | 38,6 | 40,1 | 37,9 | 36,5
II. Celkové výdavky       ( III +I V ) | 40,3 | 42,8 | 41,2 | 39,7 | 40,9 | 36,9 | 36,0
III.  Bežné výdavky | 36,4 | 37,1 | 35,7 | 35,9 | 37,3 | 33,8 | 33,0
z toho: 1. mzdy | 5,2 | 6,2 | 5,0 | 5,3 | 5,4 | 5,1 | 4,9
2. nákup tovaru a služieb | 4,6 | 4,8 | 5,2 | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 3,9
3. Dot.a ost. bežné trans. | 23,4 | 23,3 | 22,4 | 23,3 | 24,5 | 21,9 | 21,4
z toho:nez.inš.a dom. | 21,2 | 19,4 | 20,6 | 20,7 | 20,0 | 18,7 | 18,3
4. úroky | 3,2 | 2,9 | 3,1 | 2,7 | 3,1 | 2,9 | 2,8
IV.Kapitálové výdavky | 3,9 | 5,7 | 5,5 | 3,9 | 3,6 | 3,1 | 3,0
V. Celkové pôžičky mínus splátky | 3,0 | -1,7 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | 1,0 | 0,5
z toho: posk.pôžičky, nákup akcií | 3,6 | 3,2 | 1,7 | 0,8 | 0,8 | 1,2 | 0,7
spl.posk. pôž., predaj akcií | 0,6 | 4,8 | 4,1 | 1,9 | 1,5 | 0,2 | 0,2
VI.  Prebytok/schodok | -3,5 | -3,2 | -3,1 | -3,5 | -4,6 | -4,0 | -3,4
Bežný prebytok/schodok | 2,8 | 0,2 | -0,4 | -1,0 | -2,0 | -0,2 | -0,1
primárny (bez spl.úrokov) | -0,3 | -0,3 | -0,1 | -0,8 | -1,5 | -1,2 | -0,6

Charakteristika strednodobého  rámca  príjmov a výdavkov verejnej správy 

1. Prognózovaný vývoj daňových príjmov je založený na rešpektovaní priority fiškálnej konsolidácie, ktorej cieľom je zníženie deficitu verejných financií. Vychádzajúc z tejto priority predpokladáme, že priestor pre znižovanie daňového zaťaženia pri priamych daniach a presúvanie váhy daňového zaťaženia z priamych na nepriame dane sa bude vytvárať úmerne k znižovaniu verejných výdavkov.

Predikcie príjmov z priamych daní vychádzajú zo súčasného stavu legislatívy, pričom predpokladáme, že výnosy z daní budú determinované predovšetkým dynamikou ekonomického vývoja. Očakávaný vývoj sa v daňovej kvóte I. premieta ako postupné znižovanie podielu celkových daní na HDP, čo vyplýva z predstihu tempa rastu HDP pred tempom rastu daňových základní a prirodzeného vývoja efektívnej daňovej sadzby. 

 Pri predikcii daňových príjmov na roky 2002 – 2005 boli zohľadnené nasledujúce aspekty:
a)	Kvantifikácia dane z príjmov fyzických osôb (DP FO) zohľadňuje súčasnú daňovú legislatívu (zmeny vykonané v roku 2002 za účelom zníženia daňového zaťaženia fyzických osôb – redukcia pásiem a zníženie dolnej a hornej sadzby). Očakávaný vývoj výnosov z tejto dane bude ovplyvňovaný predovšetkým vývojom makroekonomických indikátorov a to rastom priemerných nominálnych miezd a vývojom nezamestnanosti.
b)	Odhad vývoja dane z príjmov právnických osôb je tiež založený na súčasnej legislatíve (dopad zníženia sadzby dane v roku 2002 z 29 % na 25 %).  Predikované výnosy z dane odrážajú očakávané pretrvávanie priaznivého ekonomického vývoja, ktorý by sa mal prejaviť v zvýšení daňovej základne. Tento trend sa v rokoch 2004 – 2005 premieta v stabilizovanom vývoji podielu výnosu z dane vo vzťahu k  HDP resp. v stabilizovanom vývoji efektívnej daňovej sadzby.
c)	Vplyv očakávaného poklesu nominálnych úrokových sadzieb na vývoj výnosov z dane vyberanej zrážkou sa v prognózovaných rokoch prejavuje priebežným poklesom podielu tejto dane na HDP, pretože sa v tomto časovom horizonte neočakáva výrazný obrat v sklone obyvateľstva k úsporám.
d)	Vývoj výnosov dane z pridanej hodnoty je prognózovaný na základe očakávaného dopadu legislatívnych úprav vykonaných v roku 2002 (reforma systému vratiek nadmerných odpočtov a zmeny sadzieb DPH - zníženie základnej sadzby z 23 % na 20 % a zvýšenie zníženej sadzby z 10 % na 14 %) a vývoja makroekonomických indikátorov. Predikcia zatiaľ nepremieta zjednotenie sadzieb DPH, s ktorým sa  v programovom dokumente vlády uvažuje ešte pre vstupom SR do EÚ. Predpokladá sa, že jednotná sadzba DPH bude neutrálna a nebude mať dopad na očakávané príjmy z tejto dane. Vplyvy makroekonomického vývoja boli do vývoja výnosov z dane premietnuté na základe prognózy vývoja konečnej spotreby a predpokladaného reálneho rastu disponibilných príjmov obyvateľstva. Očakáva sa že v rokoch 2004 a 2005 po vstupe do EÚ budú výnosy z dane  znížené o povinné odvody do spoločného rozpočtu EÚ.
e)	V prípade spotrebných daní boli hlavným kvantifikovateľným faktorom pri prognóze príjmov legislatívne úpravy, ktoré smerujú k zvýšeniu sadzieb spotrebných daní z minerálnych olejov, tabaku a tabakových výrobkov. Sadzby dane z minerálnych olejov sa tým dostávajú na minimálnu úroveň sadzieb uplatňovaných v EÚ a v prípade tabaku sa realizuje ďalší krok v postupnom približovaní sadzieb zdaňovania k sadzbám uplatňovaným v EÚ. Makroekonomické hľadisko sa premieta do vývoja výnosov z týchto daní na základe očakávaného vývoja konečnej spotreby, sklonu obyvateľstva ku spotrebe a disponibilného príjmu obyvateľstva.
f)	Predikcia výnosov z  majetkových daní sa opiera o vplyv očakávaného nominálneho rastu ekonomiky, ktorý by mal kompenzovať zníženie výnosov z daní v dôsledku posledných legislatívnych zmien (zníženie daňového základu a rozšírenie okruhu subjektov oslobodených od dane).
g)	Charakteristiky doterajšieho vývoja cestnej dane a predpokladaný nominálny  rast HDP predurčujú pre tento druh dane relatívne stabilizovaný vývoj podielu na HDP.
h)	Kontinuálny medziročný pokles príjmov z cla je výsledkom liberalizačných procesov v tejto oblasti. Ďalší pokles v rokoch 2004 a 2005 sa očakáva v súvislosti s naším členstvom v EÚ, keď SR bude povinná odvádzať časť vybraného cla do všeobecného rozpočtu EÚ.

2. Odhad vývoja nedaňových príjmov vylučuje príjmy, ktoré boli v roku 2002 metodicky nesprávne rozpočtované. Zároveň predpokladá zvýšenú úroveň príjmov z dividend. 

            3. Predikcia vývoja  príspevkov na sociálne zabezpečenie vychádza z rastu priemerných nominálnych miezd ako aj rastu počtu ekonomicky aktívneho obyvateľstva a nepremieta zníženie sadzieb poistného. Úpravy v odvodovej politike by bolo vhodné uskutočniť až v nadväznosti na pozitívny dopad reštriktívnych rozpočtových opatrení na fiškálnu pozíciu, ako aj opatrení v oblasti správy odvodov. 

            4. Predikcia výdavkov verejnej správy na roky 2003 – 2005 vychádza zo zámeru postupného znižovania  schodku a znižovania podielu celkových výdavkov na HDP. Základné smery v znižovaní verejných výdavkov sa budú opierať o systémové zmeny prinášajúce efektívnejšie fungovanie verejného sektora a  zníženie ingerencie štátu. Pôjde najmä o posúdenie a zníženie rozsahu a činností, ktoré má zabezpečovať verejný sektor. Spôsob finančného zabezpečenia verejných služieb štátom bude zohľadňovať reálnu výkonnosť ekonomiky, disponibilné verejné zdroje a spoločenské priority.  Miera znižovania kvóty verejných výdavkov v jednotlivých rokoch sa bude uskutočňovať vo väzbe na priebeh štrukturálnych reforiem a efektívnejšie vynakladanie finančných prostriedkov.  

Pri predikcii vývoja rozhodujúcich druhov výdavkov sú premietnuté nasledujúce predpoklady: 

a)	medziročný rast výdavkov na nákupy tovarov a služieb pod úrovňou inflácie, pričom sa predpokladá, že primeranú úroveň týchto výdavkov bude možné dosiahnuť len realizáciou úsporných opatrení v štátnej správe;

b)	stabilizovanie úrovne výdavkov na dávky sociálnej pomoci podmienené  nevyhnutnosťou prijatia opatrení na racionalizáciu systému sociálnej pomoci;

c)	klesajúci trend výdavkov na sociálne dávky vyplývajúci z navrhovaných legislatívnych úprav na zníženie dávok sociálneho zabezpečenia úpravou prídavku na dieťa a príspevku k prídavku na dieťa a štátnych sociálnych dávok stanovením maximálnej hranice vyplácanej dávky;

d)	vo výdavkoch na mzdy sú v roku 2003 premietnuté navrhované legislatívne opatrenia na obmedzenie ich rastu a vplyv navrhovanej valorizácie. Predikcia mzdových výdavkov na rok 2004 premieta dopad valorizácie z roku 2003 (dopočet za 6 mesiacov). Ďalšiu valorizáciu miezd predpokladá až v roku 2005;
 
e)	vo vývoji kapitálových výdavkov je premietnutý zámer postupne znižovať výdavky na infraštruktúrne projekty. Pre udržanie úrovne výstavby diaľnic bez rastu nárokov na zvyšovanie dlhu bude nutné zapojiť do ich financovania súkromné investičné prostriedky. Vo financovaní ostatných investičných akcií  sa bude s ohľadom na vývoj miery inflácie pokračovať nielen v obmedzovaní začínania nových stavieb, ale bude nutné spomaliť aj dokončovanie rozostavaných stavieb. Pre reálny rast investičných výdavkov je možné vytvoriť priestor znížením obligatórnych výdavkov;

f)	stabilizovanie úrovne výdavkov na nezamestnanosť z dôvodu očakávaného mierneho poklesu počtu poberateľov podpory v nezamestnanosti;

g)	medziročný rast  výdavkov na dôchodky v dôsledku predpokladaného rastu inflácie.

4. Predpoklady realizácie strednodobého fiškálneho rámca

Naplnenie takto stanoveného strednodobého fiškálneho rámca je do určitej miery  založené na predpoklade vyššieho hospodárskeho rastu v dôsledku zvýšenej hospodárskej aktivity podnikateľskej sféry podporenej reštrukturalizovanými bankami a podnikmi a pozitívnymi účinkami realizovaného zníženia daňového zaťaženia daní z príjmov.

Hlavným nástrojom na dosiahnutie redukcie deficitu bude však  rozpočtová politika, v rámci ktorej sa budú uplatňovať postupy a opatrenia  vo verejných financiách ako celku ako aj v rozpočtovom hospodárení všetkých súčastí verejnej správy, a to: 

v príjmovej politike

-	znižovanie  úrovne daňového zaťaženia v oblasti priamych daní a odvodového zaťaženia po vytvorení priestoru v reforme výdavkov,
-	urýchlené ukončenie reformy daňovej správy,
-	realizácia opatrení, ktoré zabezpečia zvýšenie efektívnosti výberu daní a obmedzenie daňových únikov,
-	využitie budúcich príjmov z privatizácie prednostne na úhradu verejného dlhu a dôchodkovú reformu.

vo výdavkovej politike 

Najdôležitejšími okruhmi opatrení zameraných na obmedzovanie rastu výdavkov sú:
-	taký postup reformy v zdravotnom systéme, aby sa v krátkom čase dosiahlo jeho                        vyrovnané hospodárenie, 
-	zapojenie súkromných zdrojov do financovania napr. zdravotníctva, vzdelávania a realizácie infraštruktúrnych projektov,
-	taká účinnosť opatrení na trhu práce, aby sa podporila priestorová a profesná mobilita pracovnej sily a obmedzila čierna práca, 
-	uplatňovanie nových, efektívnejších foriem a nástrojov v poskytovaní štátnej podpory. Pri podpore bytovej výstavby postupné znižovanie miery podpory formou štátnej prémie k stavebnému sporeniu pri zvyšovaní váhy uplatnenia bonifikácie úrokovej sadzby pri hypotekárnom úverovaní.;
-	postupné znižovanie podielu štátu na financovaní výkonov vo verejnom záujme v osobnej železničnej a autobusovej doprave, 
-	racionalizácia poskytovania dávok sociálnej pomoci a dávok štátnej sociálnej podpory (zintenzívnenie kontroly za účelom zamedzenia zneužívania dávok sociálnej pomoci, zavedenie jedného platiteľa dávok),
-	racionalizácia činností v štátnej a verejnej správe.