Dôvodová správa

Všeobecná časť 

Cestná premávka, jej pravidlá, povinnosti účastníkov cestnej premávky a oprávnenia orgánov vykonávajúcich svoju pôsobnosť na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky          sú oblasťami, ktoré významne zasahujú do života spoločnosti. 

V súčasnej dobe túto oblasť upravuje zákon Národnej rady Slovenskej republiky                       č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 1997 a jeho vykonávacie vyhlášky. Tento zákon bol doposiaľ novelizovaný 28 krát, čím sa jeho obsah značne zneprehľadnil a stal nezrozumiteľným najmä    pre širokú verejnosť, ktorej sa priamo dotýka.

V dôsledku uvedenej skutočnosti je nevyhnuté prijať takú zákonnú úpravu, ktorá bude             vo svojom obsahu jasne definovať oblasť jej úpravy tak, aby zodpovedala súčasným požiadavkám úpravy pravidiel cestnej premávky a zároveň vytvorila dostatočný predpoklad            pre ich dodržiavanie a disciplínu účastníkov cestnej premávky. 

Pri tvorbe zákona bola prevzatá doposiaľ platná úprava, ktorá zodpovedá požiadavkám medzinárodných zmlúv, ku ktorým pristúpila aj Slovenská republika. Takýmito medzinárodnými zmluvami sú Dohovor o cestnej premávke a Dohovor o cestných značkách a signáloch s prílohami (Viedeň 1968). Táto právna úprava je v návrhu zákona doplnená o poznatky a odporúčania Európskej komisie pre bezpečnosť cestnej premávky a Európskej hospodárskej komisie pri Organizácii spojených národov. 

Slovenská republiky sa 1. mája 2004 stala členom Európskej únie a tak, ako i ostatné členské štáty, pristúpila k odporúčaniu Európskej komisie z  21. októbra 2003, týkajúceho                sa dohľadu nad bezpečnosťou cestnej premávky. Cieľom tohto odporúčania je znižovanie usmrtených osôb pri dopravných nehodách a za tým účelom bol vytýčený cieľ znížiť počet usmrtených pri dopravných nehodách v štátoch Európskej únie do roku 2010 o 50 %. 

Vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí dňa 18. mája 2005 prijala uznesenie k návrhu Národného plánu na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky na II. polrok 2005 s výhľadom do roku 2010. Cieľom prijatia tohto dokumentu je zvýšenie bezpečnosti                  na cestách Slovenskej republiky. Splnenie tohto cieľa je v širokom celospoločenskom záujme. Preto je potrebné prijať i opatrenie legislatívneho charakteru.

Prijatie nového zákona o cestnej premávke je predpokladom splnenia tých najprísnejších kritérií zvyšovania bezpečnosti na cestách Slovenskej republiky. 

V novom zákone sa navrhuje znížiť rýchlosť jazdy vozidiel v obci zo 60 km/h na 50 km/h. V súvislosti s plynulosťou premávky na diaľnici sa naopak ustanovuje najnižšia dovolená rýchlosť na diaľnici na 80 km/h s výnimkou prejazdu diaľnice cez obec, kde sa ustanovuje rýchlosť najmenej 65 km/h. Tiež sa novo ustanovuje zákaz predchádzania, ak sa predchádzaním obmedzí premávka rýchlejšie idúcich vozidiel. Maximálna rýchlosť jazdy na diaľnici pre osobné vozidlá sa ustanovuje na 130 km/h s tým, že túto rýchlosť možno zvýšiť dopravnou značkou. Také zvýšenie rýchlosti sa nebude vzťahovať na osobné vozidlá s prípojným vozidlom.
 
V súvislosti s plynulosťou, ale aj bezpečnosťou cestnej premávky sa ďalej obmedzuje jazda vozidiel s hmotnosťou prevyšujúcou 7500 kg, resp. 3500 kg s prípojným vozidlom v určených časoch. Časy zákazu jazdy sú navrhnuté tak, aby na jednej strane boli spriechodnené cesty pre bežnú osobnú dopravu a na druhej strane, aby závažným spôsobom nezasiahli do nákladnej dopravy.

Návrh zákona ustanovuje povinnosť používať pri jazde na bicykli mimo obce ochrannú prilbu, pričom vo vzťahu k osobám mladším ako 15 rokov sa táto povinnosť navrhuje aj v obci. Návrh upravuje aj používanie reflexného bezpečnostného odevu alebo iných reflexných prvkov chodcami a cyklistami za zníženej viditeľnosti, pretože ich „neviditeľnosť“ má za následok veľký počet nehôd s tými najvážnejšími následkami.

 Tiež sa ustanovuje povinnosť používať na vozidlách pneumatiky so zimným dezénom,           ak sa na vozovke nachádza súvislá vrstva snehu, ľadu alebo námrazy a u vybraných nákladných vozidiel aj v období od 15. novembra do 31. marca., pretože ich použitie za takýchto podmienok podstatne znižuje riziko dopravných nehôd.  

Novo sa ustanovuje zákaz používania zariadení, ktoré umožňujú odhaliť technické prostriedky na meranie rýchlosti jazdy vozidiel. Zakazuje sa používať motorové vozidlo na iných miestach než na tých, ktoré sú určené na cestnú premávku s tým, že taxatívne sa vymedzujú výnimky, pre ktoré to neplatí. Týmto opatrením sa sleduje najmä ochrana životného prostredia, kľudu a verejného poriadku v oddychových zónach, ako sú parky, lesy, lúky, vinohrady, poľnohospodárske pozemky a pod. Návrh presnejšie vymedzuje používanie cestičky pre cyklistov a zvyšuje sa ochrana chodcov a cyklistov používaním reflexných odevov alebo prvkov v čase zníženej viditeľnosti.

Nanovo sa upravuje okruh dôvodov na zadržanie vodičského preukaz tak, aby vodičský preukaz mohol policajt zadržať vždy, ak možno za také porušenie pravidiel cestnej premávky uložiť zákaz činnosti. Novo sa ustanovuje oprávnenie na zadržanie vodičského preukazu,                ak páchateľ priestupku proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky je vodičom motorového vozidla a nemá na mieste prostriedky na zaplatenie pokuty s tým, že sa umožní ďalšia jazda na   15 dní. Po zaplatení uloženej pokuty sa vodičský preukaz bezodkladne vráti.

Predkladaný materiál zužuje okruh dopravných nehôd, ktoré sú povinné objasňovať orgány Policajného zboru. Táto zmena súvisí najmä so skutočnosťou, že pri tzv. malých dopravných nehodách ich účastníci plne nevyužívajú právo vybaviť si vec cestou náhrady škody, ale hlásia aj také dopravné nehody, kde vznikla len zanedbateľná škoda. Tým dochádza najmä  k zbytočnému blokovaniu cestnej premávky až do príchodu policajta. Návrh zákona však definuje, kedy je             aj v takom prípade potrebné ohlásiť dopravnú nehodu policajtovi. Predkladaný materiál tiež obsahuje podrobnosti o evidenciách dopravných nehôd. 

Návrhom zákona sa určujú podmienky udelenia vodičského oprávnenia a vydania vodičského preukazu. Zákon obsahuje rozsah a členenie jednotlivých skupín vodičských oprávnení. Zákon sa osobitne zaoberá podmienkami zdravotnej spôsobilosti, psychickej spôsobilosti a odbornej spôsobilosti na vedenie motorového vozidla a lehotami na vykonanie pravidelných lekárskych prehliadok a psychologických vyšetrení. Ustanovuje sa rozsah skúšky z odbornej spôsobilosti a podmienky jej vykonania. Vodičský preukaz Slovenskej republiky sa bude vydávať s neobmedzenou dobou platnosti.

Novo sa ustanovuje inštitút vzdania sa vodičského oprávnenia. Držiteľ vodičského oprávnenia sa na základe vlastného rozhodnutia a subjektívnych príčin, ktoré nemusí bližšie špecifikovať, bude môcť vzdať vodičského oprávnenia. 

Rozširuje sa okruh dôvodov, kedy možno rozhodnúť o preskúmaní zdravotnej spôsobilosti alebo psychickej spôsobilosti a preskúšaní odbornej spôsobilosti na vedenie motorového vozidla. Navrhuje sa, aby preskúmanie zdravotnej spôsobilosti alebo psychickej spôsobilosti mohol príslušný orgán nariadiť aj v prípade, ak je dôvodné podozrenie, že držiteľ vodičského oprávnenia nie je dostatočne spôsobilý na vedenie motorového vozidla, najmä ak požíva alkoholické nápoje alebo je drogovo závislý.

Podľa navrhovaného zákona sa nebude udeľovať osobitné evidenčné číslo X. Výhody plynúce z jeho udelenia budú nahradené povolením výnimky z dopravných značiek upravujúcich zákaz vjazdu a zákaz zastavenia a státia.

Navrhovaný zákon upravuje aj vedenie evidencie vozidiel, práva a povinnosti fyzických osôb, fyzických osôb - podnikateľov a právnických osôb, ako aj pôsobnosť orgánov štátnej správy na úseku evidovania vozidiel, poskytovania informácií o vozidlách, ich držiteľoch a vlastníkoch, informácií súvisiacich s dohľadom nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky a na účely vydávania tabuliek s evidenčným číslom a príslušných dokladov.

Oproti doterajšej právnej úprave sa predpokladá vytvorenie možnosti pre držiteľa vozidla alebo vlastníka vozidla požiadať o vykonanie prevodu držby vozidla na inú osobu prostredníctvom elektronickej služby zavedenej na tento účel. Toto ustanovenie bolo do návrhu zákona zapracované na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 837/2005 k návrhu cestovnej mapy zavádzania elektronických služieb verejnej správy. 

Zavádza sa možnosť vydania duplikátu tabuľky s pôvodným evidenčným číslom v prípade straty, krádeže alebo poškodenia pôvodnej tabuľky. Doplňuje sa možnosť vyradenia neexistujúceho starého vozidla na základe hodnoverného preukázania zničenia starého vozidla.

V evidencii vozidiel sa zavádza možnosť vydania duplikátu osvedčenia o evidencii z dôvodu straty, poškodenia alebo krádeže pôvodných dokladov na ktoromkoľvek orgáne Policajného zboru, ako i možnosť vydania nového osvedčenia o evidencii v prípade zadržaných dokladov a po preukázaní pominutia dôvodov na ich zadržanie. Uvedenými opatreniami                  sa významným spôsobom vychádza v ústrety tým občanom, ktorí doposiaľ museli požiadať o vydanie ďalších dokladov len orgán Policajného zboru príslušný podľa trvalého pobytu alebo sídla. 

Pôsobnosť podľa návrhu zákona sa všeobecne zveruje orgánom Policajného zboru, pretože podľa § 4 zákona o Policajnom zbore organizačné útvary v rámci Policajného zboru zriaďuje minister vnútra, ktorý zároveň určuje náplň ich činnosti.

Návrh zákona obsahuje aj zmeny niektorých súvisiacich predpisov.

V návrhu cestného zákona sa spresňujú najmä ustanovenia o súčinnosti cestných správnych orgánov s Policajným zborom.

Návrhom zákona sa mení a dopĺňa aj zákon Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, v ktorom sa sprísňuje postih za spáchanie najzávažnejších priestupkov proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky, najmä za jazdu pod vplyvom alkoholu, resp. spôsobenie dopravnej nehody. V súvislosti s úpravou sankcií  sa navrhuje aj zvýšenie hornej hranice pokút uložených v rozkaznom konaní. V priestupkovom zákone sa tiež navrhuje umožniť vykonať rozhodnutie o uložení pokuty vykonaním všeobecne prospešných prác, pričom podrobnejší postup pri výkone tohto nového inštitútu upraví osobitný zákon. Novelou zákona o priestupku sa taktiež umožňuje postúpenie ťažko vymáhateľných pohľadávok štátu vzniknutých z nezaplatených pokút uložených v priestupkovom konaní právnickej osobe so 100 %-nou účasťou štátu, čím sa má zefektívniť ich vymáhanie.

V  návrhu novela zákona Slovenskej národnej rady  č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii               sa upravuje prejednávanie priestupkov v blokovom konaní obecnou políciou v oblasti priestupkov proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky súvisiacich s porušením dopravných značiek taxatívne vymedzených v zákone. V porovnaní so súčasnou právnou úpravou                       sa oprávnenie obecnej polície rozširuje o priestupky spáchané porušením zákazu zastavenia, státia a vjazdu, ktorý vyplýva aj zo všeobecnej úpravy cestnej premávky.

Zmena živnostenského zákona je potrebná z dôvodu vyňatia činnosti právnickej osoby, ktorá bude vykonávať skúšky z odbornej spôsobilosti, spod pôsobnosti živnostenského zákona.
	
V rámci návrhu predkladaného zákona sa novelizuje aj zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, čím sa reaguje na zmeny spojené s povoľovaním výnimiek a dopravnými evidenciami, ako aj na zmeny v súvisiacich predpisoch.

 Novela zákona o podmienkach prevádzky motorových vozidiel na pozemných komunikáciách obsahuje niekoľko zmien súvisiacich najmä so schvaľovaním vozidiel.

Návrh zákona je v súlade s ústavou Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná ako Dohovor o cestnej premávke a Dohovor o cestných značkách a signáloch s prílohami (Viedeň 1968).

Návrh zákona bol podľa § 33 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a  o  zmene a doplnení niektorých zákonov prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky. 

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, 
vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Odhad vplyvu na verejné financie

Prijatie zákona predpokladá dopad na rozpočet Slovenskej republiky v súvislosti s  výrobou nových skúšobných testov z pravidiel cestnej premávky. Táto suma predstavuje cca 50 000 eur. Zavedenie elektronizácie vykonávania niektorých úkonov, ktoré si vyžiadajú zmeny v prevádzkovanom informačnom systéme evidencie vozidiel, ako i na premietnutie niektorých zmien najmä do v súčasnosti prevádzkovaného informačného systému dopravno-správnych agend, predpokladá dopad na rozpočet Slovenskej republiky vo výške 650 000 eur. Tieto prostriedky budú hradené z rozpočtu Ministerstva vnútra SR.
	
Odhad vplyvu na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb:

Návrh zákona nebude mať nepriaznivý vplyv na obyvateľov, naopak vytvára predpoklady na zníženie dopravnej nehodovosti. 

Odhad vplyvu na životné prostredie:

Návrh zákona predpokladá pozitívny vplyv na životné prostredie z dôvodu nových ustanovení pravidiel cestnej premávky, ktoré smerujú k zvýšeniu ochrany životného prostredia.

Odhad vplyvu na zamestnanosť:

Návrh zákona nebude mať nepriaznivý dopad na zamestnanosť, naopak presunom vykonávania skúšok z odbornej spôsobilosti sa vytvoria predpoklady na vznik pracovných miest na zabezpečenie týchto skúšok.

Odhad vplyvu na podnikateľské prostredie:

Návrh zákona nepredpokladá nepriaznivý vplyv na podnikateľské prostredie.

DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona o cestnej premávke s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. 	Predkladateľ zákona: Vláda Slovenskej republiky
 
2.  Názov návrhu zákona: Zákon o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov

	3.  	Problematika návrhu zákona:

a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
	V primárnom práve je problematika návrhu zákona upravená v článku 3 a hlave V. – Doprava, najmä v článkoch 71 a 75 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v platnom znení. 

	V sekundárnom práve je problematika návrhu zákona upravená: 
1.	v smernici Rady 91/439/EHS z 29. júla 1991 o vodičských preukazoch v platnom znení.
2.	v rozhodnutí Rady z 30. novembra 1993 o vytvorení databázy spoločenstva o cestných nehodách.
3.	v odporúčaní Európskej komisie 2004/345/ES o bezpečnosti cestnej dopravy.

b) 	nie je upravená v práve Európskej únie,

c) 	je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev:
1.	v rozsudku Súdneho dvora ES vo veci C-230/97, Awoyemi zo dňa 29.10.1998           (Zb. rozh. I-06781).
2.	v uznesení Súdneho dvora ES vo veci C-253/01, Kruger zo dňa 29.1.2004                 (Zb. rozh. I-01191).
3.	v rozsudku Súdneho dvora ES vo veci C-476/01, Kapper zo dňa 29.4.2004                (Zb. rozh. I-05205).
4.	v uznesení Súdneho dvora ES vo veci C-227/05, Halbritter zo dňa 6.4.2006               (Zb. rozh. I-00049).
5.	v uznesení Súdneho dvora ES vo veci C-340/05, Kremer zo dňa 28.9.2006                (Zb. rozh. I-00000).

4.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: 	Zo Zmluvy o pristúpení, ktorá bola zverejnená v Zbierke zákonov Slovenskej republiky 	pod číslom 185/2004 Z. z. nevyplývajú vo vzťahu k problematike tohto návrhu zákona pre 	SR žiadne záväzky.

5. 	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: úplný 

6. 	Gestor a spolupracujúce rezorty: Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
Osobitná časť

Čl. I

K § 1
V úvodnom ustanovení sa vymedzuje predmet zákonnej úpravy. Účelom zákona                         je predovšetkým vytvoriť podmienky pre zaistenie bezpečnej a plynulej cestnej premávky v Slovenskej republike. 

K § 2
Vymedzuje sa okruh základných pojmov, ktoré sa opakovane používajú v ďalších ustanoveniach zákona. Pri ich definovaní sa vychádzalo predovšetkým zo súčasnej právnej úpravy a zohľadňuje sa aj ich používanie v medzinárodných zmluvách, ktorými je Slovenská republika viazaná. Ich zaradenie do zákona je nevyhnutné predovšetkým pre pochopenie ich obsahu, ako aj zabezpečenie jednotnosti výkladu zákona. Niektoré ďalšie používané pojmy               v zákone rešpektujú ich vymedzenie v iných zákonoch (napr. zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov alebo zákon č. 725/2004 Z. z. o podmienkach prevádzky vozidiel v premávke na pozemných komunikáciách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov). 

K § 3
V záujme ochrany života a zdravia osôb a majetku a zaistenia bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky je potrebné právne regulovať správanie účastníkov cestnej premávky. Zákonom               sa preto ustanovujú pravidlá správania, ktorými sú povinné sa riadiť osoby pri užívaní ciest. 
V tomto ustanovení sa preberá z doterajšej právnej úpravy základná povinnosť všetkých účastníkov cestnej premávky správať sa tak, aby neohrozili bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky. Ide o základné pravidlo správania, ktoré musia rešpektovať všetci                                    účastníci cestnej premávky tak v prípadoch upravených pravidlami cestnej premávky, ale aj vtedy, ak ich správanie za určitých okolností nie je výslovne upravené pravidlami cestnej premávky. Vyplýva z neho aj povinnosť účastníkov cestnej premávky podľa svojich schopností a možností odvrátiť hroziace nebezpečenstvo aj vtedy, ak ho spôsobil iný účastník cestnej premávky porušením svojich povinností.
Inými osobami, ktorých pokyny je účastník cestnej premávky povinný uposlúchnuť,                   sa rozumejú predovšetkým osoby oprávnené na zastavovanie vozidiel, ale aj pracovník dráhy dávajúci pokyn na jazdu cez železničné priecestie za podmienok ustanovených týmto zákonom.
V odseku 3 sa ustanovuje nový zákaz používania technických prostriedkov a zariadení, ktorých činnosť umožňuje odhalenie alebo ovplyvnenie  funkcií technických prostriedkov používaných pri plnení úloh na úseku výkonu dohľadu nad  bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky.  Potreba ustanovenia takéhoto zákazu v zákone vychádza zo skúseností príslušníkov Policajného zboru v praxi pri plnení služobných povinností v dohľade nad  bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky. 

K § 4
Vodičom sa rozumie fyzická osoba, ktorá vedie motorové alebo nemotorové vozidlo alebo električku. Vzhľadom na špecifické postavenie vodiča ako jedného z najčastejších účastníkov cestnej premávky ukladajú sa mu v tomto ustanovení základné povinnosti, ktoré musí rešpektovať vo vzťahu k vozidlu a pri jeho vedení.
Vodič smie na jazdu používať len vozidlo, ktoré svojou konštrukciou a technickým stavom spĺňa požiadavky na bezpečnú a plynulú premávku na pozemných komunikáciách, neznečisťuje  a nepoškodzuje cestu a neznehodnocuje nad prípustnú mieru životné prostredie. Upresňuje sa povinnosť vodiča použiť na jazdu v premávke na pozemných komunikáciách len také vozidlo, ktoré vrátane nákladu spĺňa všetky podmienky z hľadiska bezpečnej a plynulej jazdy. 
Vodič je povinný mať pri sebe doklady predpísané na vedenie a premávku vozidla. Základnými dokladmi na vedenie  a premávku motorového vozidla v zmysle tohto zákona sú vodičský preukaz  a osvedčenie o evidencii vozidla. Ďalej je to aj doklad o záveroch pravidelnej lekárskej prehliadky a psychologického vyšetrenia u ustanovenej skupiny vodičov. Dokladom predpísaným iným všeobecne záväzným právnym predpisom je predovšetkým doklad o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla, doklady podľa zákona č. 168/1996 Z. z. o cestnej doprave v znení neskorších predpisov a pod. Oprávnenie policajta požiadať o predloženie týchto dokladov je ustanovené v  § 69 zákona.
V súlade s doterajšou právnou úpravou sa ustanovuje absolútny zákaz vedenia vozidla pod vplyvom alkoholu. Vodičovi sa zakazuje aj požitie alkoholu počas vedenia vozidla, aj bezprostredne pred jeho vedením. Po požití alkoholu nesmie vodič viesť vozidlo dovtedy, kým sa všetok požitý alkohol nevylúči z organizmu. 
Vodičovi sa takisto zakazuje viesť vozidlo, ak jeho schopnosť na vedenie je znížená                     v dôsledku požitia lieku alebo jeho momentálnym stavom (úraz, choroba, nevoľnosť, únava                a podobne).
Vodič nesmie odovzdať vedenie vozidla takej osobe, ktorá nespĺňa podmienky ustanovené takýmto zákonom. Podľa odseku 1 smie viesť vozidlo len osoba, ktorá je dostatočne zdravotne spôsobilá na jeho vedenie a v potrebnom rozsahu ovláda vedenie takéhoto vozidla a predpisy             o cestnej premávke. Súčasne musí dosiahnuť zákonom určený vek a v prípade motorového vozidla byť aj držiteľom príslušného oprávnenia na vedenie takéhoto vozidla a držiteľom vodičského preukazu. Zdôrazňuje sa, že odovzdať vedenie vozidla nesmie ani osobe, ktorej schopnosť na vedenie je znížená, najmä  v dôsledku požitia alkoholu alebo inej návykovej látky.
V záujme zvýšenia bezpečnosti cestnej premávky sa vodičovi ukladá, že nesmie počas vedenia vozidla telefonovať, ani obsluhovať telefónny prístroj alebo vykonávať inú obdobnú činnosť, ktorá by mu bránila plne sa sústrediť na vedenie vozidla.
Okrem iného sa ďalej upravuje správanie vodiča voči ostatným účastníkom cestnej premávky tak, že sa mu zakazuje ich ohrozovať, obťažovať agresívnou jazdou, upozorňovať na uvoľnenie jazdného pruhu, vynucovať si prednosť v jazde, používať hanlivé gestá. 
Ustanovuje sa zákaz používania motorových vozidiel na iných miestach ako sú pozemné komunikácie podľa cestného zákona s nevyhnutnými výnimkami.

K § 5
Povinnosti niektorých vodičov a spolujazdcov uvedené v tomto ustanovení sa preberajú               z doterajšej právnej úpravy. Pojem vodič motocykla sa upravuje a nahrádza pojmom vodič motorového vozidla kategórie L a Ps. 
Ustanovujú sa prípady, v ktorých má vodič motorového vozidla kategórie M, N, T, C a P  povinnosť nosiť bezpečnostný odev, ktorý nesmie byť takého vyhotovenia, ktoré by bolo možné zameniť s bezpečnostným odevom používaným príslušníkmi Policajného zboru.
V platnosti sa ponecháva doterajšie ustanovenie o povinnosti vodiča motorového vozidla s celkovou hmotnosťou nad 3 500 kg a vodiča jazdnej súpravy  alebo zvláštneho motorového vozidla jazdiť zo svahu vždy so zaradeným rýchlostným stupňom.

K § 6
Podľa zákona č. 725/2004 Z. z. sa prevádzkovateľom vozidla rozumie vlastník vozidla alebo ním určený držiteľ osvedčenia o evidencii, ktorí sú zapísaní v osvedčení o evidencii a oprávnení rozhodovať o použití vozidla alebo vlastník vozidla alebo ním určený držiteľ technického osvedčenia vozidla, ktorí sú oprávnení rozhodovať o používaní vozidla.
Preberajú sa doteraz platné povinnosti prevádzkovateľa vozidla. Navyše                                      sa prevádzkovateľovi vozidla ukladá, že nesmie zveriť vozidlo  osobe, ktorej totožnosť nepozná. V odseku 6 sa novo ustanovuje povinnosť prevádzkovateľovi vozidla viesť evidenciu o prevádzke motorového vozidla s predpísanými údajmi o osobách, ktorým bolo vedenie motorového vozidla zverené.
           
K § 7
Novo ustanovené postavenie a povinnosti inštruktora autoškoly majú oproti doterajšej právnej úprave vyšpecifikovať postavenie osoby inštruktora autoškoly voči jeho povinnostiam ako účastníka cestnej premávky.
 
K § 8 
Ustanovenie o používaní bezpečnostných pásov a iných  bezpečnostných systémov, predpisuje vodičom a osobám vo vozidle sediacim na mieste, ktoré je vybavené bezpečnostným pásom, povinnosť ich použiť, s cieľom zvýšenia svojej bezpečnosti, ako účastníkov cestnej premávky. Toto ustanovenie vychádza z nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 554/2006 Z. z. o povinnom používaní bezpečnostných pásov a detských zadržiavacích zariadení vo vozidlách určitých kategórií, čím sa vytvárajú predpoklady pre zvýšenie ochrany účastníkov cestnej premávky ako takých a zároveň sa sleduje naplnenie cieľov vyplývajúcich z programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky v oblasti bezpečnosti na cestách a znižovania následkov na životoch a zdraví občanov pri dopravných nehodách.

K § 9 až 10
Ustanovenia o jazde v jazdných pruhoch sa prevažne preberajú z platnej právnej úpravy. Upravujú sa v nich osobitosti jazdy v jazdných pruhoch, a to ako v obci, tak aj mimo nej.
Vybraným druhom vozidiel sa zakazuje použiť v obci iný ako pravý jazdný pruh s uvedením výnimiek, pre ktoré tento zákaz neplatí. 

K § 11 až 15
V súlade s platnou právnou úpravou sa v zákone ustanovuje správanie sa vodičov                    v niektorých mimoriadnych prípadoch. Upravuje sa jazda vozidlom pozdĺž nástupného                       a ochranného ostrovčeka, vchádzanie na električkový pás a jazda pozdĺž električky. S cieľom umožnenia bezpečnej a plynulej jazdy vozidlám vo vyhradených jazdných pruhoch sa osobitná pozornosť venuje povinnostiam ostatných vodičov vo vzťahu k týmto vozidlám. Na vytvorenie podmienok pre bezpečné nastúpenie a vystúpenie osôb cestujúcich vozidlom pravidelnej verejnej dopravy osôb sa podrobne ustanovuje, kedy a kde musí vodič iného vozidla svoje vozidlo zastaviť. 
V pôvodnom znení sa ponecháva ustanovenie o obchádzaní. 
V § 15 ods. 5 sa taxatívne uvádza, kedy má vodič zakázané predchádzať.  Novo sa ustanovuje zákaz predchádzania v križovatke, čo súvisí najmä s ťažkými dopravnými nehodami                        pri odbočovaní doľava, ktoré sú náročné aj z hľadiska objasňovania. Všeobecne sa zakazuje predchádzať v miestach, kde môže vzniknúť nejaké riziko pre účastníka cestnej premávky.

K § 16  
Ustanovené rýchlosti jazdy vozidiel zodpovedajú európskym štandardom a stavu pozemných komunikácií na území Slovenskej republiky.
Ustanovuje sa povinnosť vodiča ísť rýchlosťou primeranou svojim schopnostiam, vlastnostiam vozidla a nákladu, poveternostným podmienkam a iným okolnostiam, ktoré možno predvídať tak, aby mohol zastaviť vozidlo na vzdialenosť, na ktorú má rozhľad. 
Vodič autobusu a vodič motorového vozidla s celkovou hmotnosťou neprevyšujúcou                    3 500 kg smie jazdiť rýchlosťou najviac 90 km.h-l. Na diaľnici a na rýchlostnej ceste vodič autobusu smie jazdiť rýchlosťou najviac 100 km.h-l a vodič motorového vozidla s celkovou hmotnosťou neprevyšujúcou 3 500 kg rýchlosťou najviac 130 km.h-l. Vodič iného motorového vozidla, vodič autobusu s prípojným vozidlom, ktorého celková hmotnosť prevyšuje 750 kg,             a vodič motorového vozidla s celkovou hmotnosťou neprevyšujúcou 3 500 kg s prípojným vozidlom, ktorého celková hmotnosť prevyšuje 750 kg, smú jazdiť rýchlosťou najviac 90 km.h-1. V obci sa obmedzuje rýchlosť jazdy na 50 km.h-1, a na diaľnici v obci alebo rýchlostnej ceste             v obci, najviac 80 km.h-1.
Výslovne sa ustanovuje, že vodič nesmie prekročiť rýchlosť jazdy vozidiel, stanovenú príslušnou dopravnou značkou, ako i to, že najvyššie dovolené rýchlosti nemožno prekročiť ani, ak je dopravnou značkou alebo dopravným zariadením dovolená vyššia rýchlosť, pričom                  to neplatí pre vodiča motorového vozidla s celkovou hmotnosťou neprevyšujúcou 3 500 kg bez prípojného vozidla.
Z dôvodu plnenia nevyhnutných úloh bezpečnostného charakteru najvyššie dovolené rýchlosti nie sú povinní dodržiavať vodiči vozidiel ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojených zborov, Vojenskej polície, Vojenského spravodajstva a Slovenskej informačnej služby, ak to vyžaduje plnenie osobitných úloh, ktorých okruh určí príslušný minister a riaditeľ Slovenskej informačnej služby. Najvyššie dovolené rýchlosti ani rýchlosti obmedzené dopravnou značkou nemusia dodržiavať ani vodiči vozidiel s právnom prednostnej jazdy podľa § 40.

K § 17 
Ustanovuje sa povinnosť pre vodiča vozidla dodržiavať takú vzdialenosť za vozidlom idúcim pred ním, aby mohol včas znížiť rýchlosť jazdy, príp. zastaviť vozidlo, alebo aby sa iné vozidlá jazdiace v rovnakom smere jazdy mohli pred neho bezpečne zaradiť.

K § 18 a 19
Ustanovenia o vyhýbaní a odbočovaní sa preberajú z doterajšej právnej úpravy, keďže               ide o základné pravidlá cestnej premávky vyplývajúce z Viedenského dohovoru.

K § 20 a 21
Podobne ako pri vyhýbaní a odbočovaní sa väčšina ustanovení o jazde cez križovatku a vchádzaní na cestu preberá z doterajšej úpravy. V záujme jednotnej organizácie dopravy                pri jazde cez kruhový objazd sa explicitne v súlade s Viedenským dohovorom ustanovujú povinnosti pri jazde cez kruhový objazd.

K § 22
Okrem prebratia platnej právnej úpravy sa umožňuje otáčanie na križovatke s riadenou premávkou, ak to umožňuje dopravná značka alebo dopravné zariadenie. Okrem toho sa explicitne zakazuje otáčanie a cúvanie na moste.

K § 23 až 26
V ustanoveniach o zastavení a státí sa spresnil spôsob parkovania vozidiel na parkovisku, tak aby takýmto státím sa neznemožnilo vchádzanie a vychádzanie z parkoviska alebo z parkovacieho miesta. Taktiež sa novo ustanovila povinnosť použiť vyznačené parkovacie miesto.
V § 25 ods. 1 písm. f) sa presnejšie vymedzuje priestor zastávky električky, autobusu alebo trolejbusu tak, aby  ho nebolo možné zamieňať  priestor vo  vnútri zastávky alebo s priestorom okolo vymedzeného priestoru zastávky. V záujme ochrany životného prostredia sa ustanovuje vyslovený zákaz státia na cestnej a inej verejne prístupnej zeleni. Ustanovuje sa všeobecný zákaz státia na chodníku okrem prípadov uvedených v § 52 ods.2.
Zastavenie vozidla v tuneli je zhodné s doterajšou právnou úpravou, s tým, že sa dopĺňa povinnosť pre osoby, ktoré sa pohybujú v tuneli mať na sebe reflexný bezpečnostný odev.

K § 27 až 29
Z dôvodu zabezpečenia bezpečnejšieho prejazdu cez nechránené železničné priecestie,               sa vzdialenosť, kedy je vodič povinný jazdiť rýchlosťou najviac 30 km.h-1, zvyšuje z doterajších 30 m na 50 m pred železničným priecestím. Ostatné pravidlá prejazdu cez železničné priecestie sa preberajú z doterajšej právnej úpravy.

K § 30 a 31
V § 30 ods. 5 sa novo upravuje povinnosť vodiča  používať znamenia o zmene smeru pri vychádzaní z kruhového objazdu a v prípadoch prechádzania z jedného jazdného pruhu                   do druhého. Pri vjazde do kruhové objazdu sa znamenie o zmene smeru jazdy nedáva. Zavedenie takejto explicitnej úpravy si vyžaduje prax, keďže spôsob jazdy cez kruhový objazd, nie                    je v súčasnosti výslovne definovaný. 
Tak ako doterajšia právna úprava aj v novom zákone o cestnej premávke sú upravené okolnosti a spôsob použitia výstražného znamenia. Novo sa ustanovuje použitie výstražnej funkcie smerových svetiel v prípade, ak je to potrebné na upozornenie ostatných účastníkov cestnej premávky, čím sa sleduje zvýšenie bezpečnosti na cestách.

K § 32 a 33
Oproti doterajšej právnej úprave sa ustanovuje podmienka pre motorové vozidlá mať počas jazdy vždy rozsvietené stretávacie, alebo jemu  na roveň postavené  osvetlenie okrem prípadov kedy má vlečené vozidlo poruchu, ktorá nedovoľuje použiť osvetlenie. Zavedenie celodenného svietenia sa navrhuje z dôvodu zvýšenia bezpečnosti cestnej premávky, pretože osvetlené vozidlo je lepšie viditeľné. Naviac, doterajšia prax preukázala, že vodiči majú problémy vyhodnotiť moment zníženej viditeľnosti.

K § 34
Novo sa ustanovuje spôsob a podmienky vlečenia motorového vozidla pomocou ťažnej tyče, kedy sa vyžaduje, aby aj vozidlo vlečené na ťažnej tyči, malo účinné okrem riadenia aj brzdy. Navrhované znenie upravuje aj vlečenie pomocou osobitného zariadenia, najmä pomocou vyslobodzovacieho podvozku alebo žeriavu.

K § 35 až 37
V súvislosti s požiadavkami na zvýšenie plynulosti cestnej premávky na diaľnici                         sa ustanovuje najnižšia dovolená rýchlosť jazdy na 80 km.h-1, s výnimkou jazdy po diaľnici v obci, kde možno jazdiť najnižšou dovolenou rýchlosťou 65 km.h-1. To platí aj pre vozidlá ktorým porucha alebo iná príčina nedovoľuje jazdiť najnižšou dovolenou rýchlosťou 80 km.h-1.ktoré musia opustiť diaľnicu na najbližšom výjazde alebo odstaviť vozidlo na najbližšom parkovisku. Predmetné ustanovenie vychádza z relevantných poznatkov, že vodiči vozidiel jazdiaci po diaľnici už v súčasnosti idú rýchlosťou najmenej 80 km.h-1 (resp. 65 km.h-1 v obci), pričom premávka týchto vozidiel je obmedzovaná najmä staršími nákladnými vozidlami, ktoré nemôžu jazdiť takou rýchlosťou trvale, hoci ich najnižšia dovolená rýchlosť je vyššia ako 80 km.h-1. Vzhľadom na to, stanovenie najnižšej dovolenej rýchlosti na diaľnici nevychádza z technických parametrov motorového vozidla, ale z reálnej rýchlosti jazdy motorového vozidla po diaľnici. Najnižšiu rýchlosť jazdy však nebudú musieť vodiči dodržiavať, ak tomu bránia objektívne okolnosti (napr. poveternostné podmienky a hustota cestnej premávky).
V uvedenej súvislosti sa novo ustanovuje, že vodič vozidla nesmie predchádzať iné vozidlo, ak by tým obmedzil iné vozidlo idúce po diaľnici. 
Návrh zákona obsahuje aj zákaz predchádzania na diaľnici nákladným vozidlám nad 7 500 kg. Ide o opatrenie, ktoré má zvýšiť plynulosť, a tým aj bezpečnosť cestnej premávky. Takéto opatrenie na základe dopravného značenia sa už v praxi osvedčilo.
Ustanovenia o premávke na diaľnici platia aj na rýchlostnej ceste, ktorou sa rozumie cesta pod doterajším názvom „cesta pre motorové vozidlá“.

K § 38
Novo sa ustanovuje povinnosť mať na vozidle pneumatiky so zimným dezénom, ak sa na vozovke nachádza súvislá snehová vrstva, ľad alebo námraza a u vybraných nákladných vozidiel aj v období od 15. novembra do 31. marca. Táto povinnosť sa dotýka osobných a úžitkových vozidiel do celkovej hmotnosti 3,5 t, ktoré sú povinné mať takúto výbavu na všetkých nápravách; ostatné vozidlá určené na prepravu osôb a nákladu, musia mať pneumatiky so zimným dezénom aspoň na jednej z hnacích náprav. Takouto úpravou sa sleduje zvýšenie bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky počas nepriaznivých poveternostných podmienok v zimnom období. Jazdné vlastnosti zimných pneumatík totiž niekoľkonásobne zvyšujú jazdné vlastnosti vozidla v zimnom období, čo si vodiči dostatočne neuvedomujú.
Táto povinnosť neplatí pri núdzovom dojazde, ak je na náprave namontovaná náhradná pneumatika alebo pneumatika pre núdzový dojazd (núdzové riešenie), pre terénne motorové vozidlo (z dôvodu, že terénne vozidlá sú vybavené pohonom viacerých kolies nielen na jednej náprave a pneumatikami s terénnym typom dezénu, čo je dostatočná náhrada za pneumatiku so zimným dezénom) a pre vozidlo používané v obci v súvislosti s plnením úloh na základe zmluvy o výkone vo verejnom záujme podľa zákona o cestnej doprave.
K § 39  
Ustanovuje sa, že na diaľnici, na rýchlostnej ceste a na ceste I. triedy je zakázaná jazda motorovým vozidlám s celkovou hmotnosťou prevyšujúcou 7 500 kg a nákladným automobilom s prípojným vozidlom v konkrétnych časoch. Návrh na zákaz je koncipovaný tak, aby spriechodnil cesty pre bežnú osobnú dopravu na jednej strane a na druhej strane, aby závažným spôsobom nezasiahol do nákladnej dopravy.
Ustanovuje sa tiež okruh vozidiel, pre ktoré zákaz jazdy neplatí. Ide o vozidlá, ktorých jazda je nevyhnutná nepretržite počas celého roka – napr. autobusy, vozidlá ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, záchranné vozidlá, vozidlá použité v kombinovanej doprave, vozidlá použité na nevyhnutnú poľnohospodársku sezónu, vozidla použité na prepravu potravín a živých zvierať a pod. Neplatnosť zákazu sa vzťahuje aj na prepravu, ktorá s použitím vozidiel na taký účel súvisí (napr. jazda do miesta nakládky tovaru, resp. jazda po vyložení tovaru do miesta stanovišťa vozidla). Oprávnenosť použitia vozidla v čase zákazu jazdy niektorých druhov vozidiel musí vodič hodnoverným spôsobom preukázať.
Zákon vymedzuje používanie zvláštnych motorových vozidiel na určitých druhoch ciest. 
Ustanovujú sa časy, kedy je na ceste II. triedy zakázaná jazda záprahovým vozidlám                     a ručným vozíkom s celkovou šírkou väčšou ako 600 mm. Takéto vozidlá majú jazdu na ceste I. triedy úplne zakázanú. 
        
K § 40 až 42
Ustanovuje sa okruh vozidiel, ktoré vzhľadom na charakter vykonávanej činnosti nemôžu v plnom rozsahu dodržať pravidlá cestnej premávky. Na tento svoj osobitný charakter upozorňujú ostatných účastníkov cestnej premávky predpísanými zvláštnymi výstražnými znameniami.
Zákonom sa ustanovuje okruh vozidiel s právom prednostnej jazdy. Na rozdiel od doterajšej právnej úpravy sa ustanovuje okruh vozidiel, ktoré môžu používať zvláštne výstražné znamenia na základe povolenia Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. 
Vozidlom s právom prednostnej jazdy sa rozumie vozidlo, ktorého vodič pri plnení špeciálnych úloh používa typické zvukové znamenie doplnené zvláštnym výstražným svetlom modrej, resp. aj červenej farby. Súčasne sa ukladá subjektom, do ktorých pôsobnosti patria príslušné vozidlá s právom prednostnej jazdy, ustanoviť tiež podmienky na používanie výstražných znamení vodičmi týchto vozidiel s cieľom obmedzenia používania práva prednosti jazdy  v nevyhnutne potrebných prípadoch, vrátane zabezpečenia možnosti kontroly oprávnenosti ich použitia. Z hľadiska zaistenia bezpečnosti cestnej premávky sa ustanovuje, že vozidlo s právom prednostnej jazdy smie viesť len vodič starší ako 21 rokov s dvojročnou praxou.
Oprávneniam vodiča vozidla s právom prednostnej jazdy zodpovedajú povinnosti ostatných vodičov s cieľom zabezpečiť bezpečnú jazdu takéhoto vozidla.
Pre vodiča vozidla s právom prednostnej jazdy sa  ustanovuje povinnosť dbať na potrebnú opatrnosť tak, aby iných účastníkov cestnej premávky neohrozil. Zároveň sa určuje povinnosť pre sprevádzané vozidlá mať vždy použité aj výstražné modré, príp. červené svetlo alebo osobitné zariadenie umožňujúce výstražnú funkciu smerových svetiel, ak je nimi vozidlo vybavené. Len vozidlá Policajného zboru môžu používať výstražné svetlo červenej farby alebo kombináciu výstražných svetiel modrej a červenej farby.
Ustanovuje sa zákaz zaraďovať sa za vozidlo s právom prednostnej jazdy a tak nepriamo využívať výnimky určené pre také vozidlo. Ak hustota cestnej premávky nedovoľuje plynulý prejazd, vozidlo s právom prednostnej jazdy môže použiť krajnicu alebo inú časť cesty, ktorá nie je určená na jazdu vozidiel.
Niektoré výnimky z pravidiel cestnej premávky zo zákona majú aj vodiči vozidiel používajúci zvláštne výstražné svetlo oranžovej farby. Predovšetkým pôjde o rôzne pojazdné pracovné stroje a špeciálne vozidlá vykonávajúce prácu za jazdy alebo pri státí na ceste počas cestnej premávky a vozidlá, ktoré svojimi rozmermi alebo nákladom budú presahovať ustanovené rozmery vozidla. Zvláštne výstražné svetlo oranžovej farby možno použiť aj na označenie prekážky cestnej premávky.

K § 43
Prekážka cestnej premávky je všetko, čo by mohlo ohroziť bezpečnosť alebo plynulosť cestnej premávky, najmä náklad, materiál alebo iné predmety, prípadne aj vozidlo ponechané             na ceste, závady v zjazdnosti  cesty.
V súlade s platnou právnou úpravou sa povinnosť odstrániť prekážku cestnej premávky ukladá predovšetkým tomu, kto ju spôsobil. Povinnosť príslušného správcu cesty odstrániť takúto prekážku nastupuje vtedy, ak tak bez meškania neurobí jej pôvodca, ktorý je takisto povinný nahradiť správcovi cesty s tým súvisiace náklady. Príslušný správca cesty je však povinný prekážku cestnej premávky odstrániť aj vtedy, ak jej pôvodca nie je známy.
V odseku  4 sa osobitne ustanovuje, v ktorých prípadoch je možné odstrániť (odtiahnuť) vozidlo, aj keď by inak bezprostredne neohrozovalo bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky. Reaguje sa tak najmä na súčasné problémy v urýchlenom odstraňovaní tzv. vrakov, ktoré negatívne pôsobia na životné prostredie, neoprávnene zaberajú miesto na cestách alebo parkoviskách a súčasne predstavujú aj vážne ohrozenie zdravia predovšetkým detí, i keď pritom neohrozujú bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky. Obdobne sa umožňuje odtiahnutie vozidla, ktorého vodič nerešpektoval ustanovený zákaz zastavenia alebo státia.
Ustanovuje sa aj oprávnenie policajta rozhodnúť o odstránení vozidla, ak tvorí prekážku cestnej premávky na náklady prevádzkovateľa, pričom tak môže urobiť okrem príslušného správcu cesty aj Policajný zbor. Novo sa ustanovuje, že na diaľnici alebo rýchlostnej ceste môže o odstránení vozidla, ktoré tvorí prekážku cestnej premávky rozhodnúť policajt, a to aj bez predchádzajúceho súhlasu správcu cesty alebo toho, kto prekážku spôsobil. Ide o opatrenie, ktoré má zabezpečiť čo najskoršie obnovenie plynulosti cestnej premávky.

K § 44
V súlade s doterajšou právnou úpravou sa ustanovuje označenie vozidiel, ktoré sú vedené alebo ktorými sú prepravované určité kategórie osôb a na ktoré sú ostatní vodiči povinní brať ohľad. Rovnako sa ustanovuje, ktoré povinnosti nemusia vodiči takýchto vozidiel dodržiavať.
Ustanovuje sa okruh osôb, ktoré majú nárok na osobitné označenie motorového vozidla, orgán, ktorý je oprávnený ho vydať a ktorý vedie evidenciu vydaných osobitných označení, a zároveň sa ustanovuje povinnosť poskytnúť informácie z tejto evidencie príslušníkom Policajného zboru. Predkladaným návrhom sa zavádza parkovací preukaz, ktorý bude oprávňovať ním označené vozidlo stáť na mieste vyhradenom pre osoby s ťažkým zdravotným postihnutím. Zavedenie takéhoto preukazu vychádza z odporúčania Rady zo 4. júna 1998 o parkovacích preukazoch pre ťažko zdravotne postihnutých ľudí. 
Na zabezpečenie účinnej kontroly oprávnenosti používania osobitných označení                      sa ustanovuje, že osobitné označenie vozidla prepravujúceho ťažko zdravotne postihnutú osobu odkázanú na individuálnu prepravu a vozidla lekára pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti             sa smie na vozidle používať len v súvislosti s prepravou osoby, ktorá je držiteľom preukazu osobitného označenia. Vodič vozidla prepravujúceho ťažko zdravotne postihnutú osobu odkázanú na individuálnu prepravu a vozidla lekára pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti            je povinný pri vedení vozidla mať pri sebe preukaz osobitného označenia a na výzvu policajta          sa ním preukázať; ak takouto osobou nie je vodič, stačí, ak sa takým preukazom preukáže prepravovaná osoba.
Ustanovuje sa, že osobitne označené vozidlo prepravujúce ťažko zdravotne postihnutú osobu odkázanú na individuálnu prepravu a vozidlo lekára pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti nemusí po nevyhnutne potrebný čas dodržiavať zákaz státia. Ak je to nevyhnutné, môže vodič takto označeného vozidla vchádzať aj tam, kde je dopravnou značkou vjazd povolený len vymedzenému okruhu vozidiel a do pešej zóny. Pritom nesmie ohroziť bezpečnosť cestnej premávky. Týmto oprávnením nie je dotknutá povinnosť vodiča uposlúchnuť pokyn, výzvu alebo príkaz policajta súvisiaci s výkonom jeho oprávnení podľa tohto zákona.

K § 45 až 51
Bezpečnosť prepravovaných osôb a bezpečná preprava nákladu vyžaduje upraviť základné podmienky pre jednotlivé druhy prepráv priamo v zákone. 
Zákon ustanovuje spôsob prepravy osôb, počty prepravovaných osôb, obmedzenia a povinnosti vodiča, prevádzkovateľa, ako i prepravovaných osôb. Bližšie sa špecifikuje spôsob prepravy detí a zodpovednosť za ich prepravu. Osobitne sa zdôrazňuje, že každá prepravovaná osoba je zodpovedná za dodržiavanie svojich povinností počas prepravy. Za prepravu detí zodpovedá osoba, ktorá ich sprevádza a ak takej osoby nie je, zodpovedá za ne vodič alebo ním poverená osoba. 
Novo sa ustanovuje, že v ložnom priestore nákladného automobilu a v ložnom priestore nákladného prívesu traktora možno prepravovať len príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojených zborov, Vojenskej polície, obecnej polície pri plnení ich úloh a iných osôb pri plnení úloh civilnej ochrany obyvateľstva alebo pri živelnej pohrome.
V prípade prepravy nákladu sa ustanovujú podmienky jeho prepravy, jeho umiestnenia                 a upevnenia tak, aby tento nemohol ohroziť bezpečnosť alebo plynulosť cestnej premávky alebo sa uvoľniť počas jazdy.

K § 52 až 54
Chodcom sa na účely tohto zákona rozumie aj osoba, ktorá tlačí alebo ťahá sánky, tlačí  bicykel, detský kočík, vozík pre zdravotne postihnuté osoby, ručný vozík s celkovou šírkou nepresahujúcou 600 mm, pohybuje sa na lyžiach, skejtborde alebo kolieskových korčuliach alebo pomocou ručného alebo motorového vozíka pre zdravotne postihnuté osoby, tlačí bicykel alebo motocykel. 
Chodec smie vozovku použiť aj na jej prechádzanie, a to predovšetkým na miestach na to  určených (priechod, nadchod, podchod). Pritom je však povinný správať sa tak, aby sa na nej zdržiaval len  v nevyhnutnom rozsahu.
Pre chodcov sa novo ustanovuje povinnosť, mať na sebe za zníženej viditeľnosti mimo obce dobre viditeľný reflexný bezpečnostný prvok. Vedúci organizovaného útvaru chodcov však musí mať na sebe reflexný bezpečnostný odev.
Zakazuje sa používať chodník iným účastníkom cestnej premávky okrem prípadov, kde je to dovolené dopravnou značkou alebo ak ide o zastavenie alebo vozidla, pri ktorom ostane voľná šírka chodníka najmenej 1,5 m.

K § 55
V súlade s doterajšou právnou úpravou sa ustanovujú niektoré osobitosti jazdy na bicykli. Cyklista je povinný používať predovšetkým preňho určenú cestičku pre cyklistov, a len ak to nie je možné, smie jazdiť pri pravom okraji vozovky, resp. za určených  podmienok po krajnici. Cestičku pre cyklistov môžu použiť okrem cyklistov aj osoby, ktoré sa pohybujú na kolieskových korčuliach, lyžiach alebo inom športovom vybavení, ak tým neobmedzia ani neohrozia cyklistov.
Pokiaľ sa neustanovuje inak, má cyklista práva a povinnosti vodiča obsiahnuté v ostatných ustanoveniach pravidiel cestnej premávky. Osoba mladšia ako 10 rokov smie jazdiť na bicykli len pod dohľadom spôsobilej osoby. Táto osoba musí na dieťa dozerať a zodpovedá                        za dodržiavanie povinností podľa zákona. 
Pre cyklistov sa navrhuje novo ustanoviť povinnosť mať pri jazde na bicykli za zníženej viditeľnosti oblečenú reflexný odev alebo reflexné prvky. 
Novo  sa ustanovuje povinnosť cyklistu chrániť si hlavu riadne upevnenou ochrannou prilbou a ustanovujú sa podmienky jej používania.
     
K § 56
Osobitosti jazdy so záprahovými vozidlami a ručnými vozíkmi sa preberajú z doterajšej právnej úpravy s tým, že zákaz jazdy týchto vozidiel je upravený v ustanovení o obmedzení jazdy niektorých druhov vozidiel.

K § 57
Ustanovenia o jazde na zvierati,  vedení a hnaní zvierat sa prevažne preberajú z doterajšej právnej úpravy. Jazdec na zvierati a sprievodca  vedených a hnaných zvierat majú pri používaní cesty primerane práva a povinnosti vodiča. Novo sa ustanovuje, že jazdec na zvierati a sprievodca hnaných zvierat musia mať za zníženej viditeľnosti na sebe umiestnené reflexné prvky alebo oblečený reflexný odev. Majiteľ domáceho zvieraťa, jeho chovateľ alebo nimi poverená osoba zodpovedá za zabezpečenie domáceho zvieraťa proti voľnému pohybu po ceste.

K § 58
Všetkým osobám, ktoré vykonávajú napr. stavebné, udržiavacie a výkopové práce na ceste,  sa v záujme ochrany ich zdravia a života, ako aj ostatných účastníkov cestnej premávky, ukladá, aby boli zreteľne označené, napr. reflexným bezpečnostným odevom.

K § 59
Obytnou, pešou zónou alebo školskou zónou  sa rozumie zastavaná oblasť, ktorej začiatok           a koniec je označený príslušnou dopravnou značkou. Uplatňujú sa v nich niektoré osobitné pravidlá cestnej premávky obmedzujúceho charakteru vo vzťahu k vozidlám v prospech pešej premávky.
Do pešej zóny sa povoľuje vjazd len určitému okruhu vozidiel v rozsahu ustanovenom príslušnou dopravnou značkou. Do obytnej zóny a školskej  zóny sa vjazd vozidiel neobmedzuje.
Vzhľadom na to, že v obytnej, pešej a školskej zóne sa chodcom umožňuje používať ako chodník, tak aj cestu v celej jej šírke, z hľadiska bezpečnosti zodpovedá tomu aj najvyššia dovolená rýchlosť 20 km.h-1.

K § 60 a 61
Zložitosť vzťahov vznikajúcich v cestnej premávke a zaistenie jej bezpečnosti a plynulosti vyžaduje, aby bolo možné túto premávku regulovať podľa konkrétnych miestnych podmienok úpravou cestnej premávky, ako aj zabezpečiť potrebnú informovanosť jej účastníkov.
Na úpravu cestnej premávky sa používajú zvislé dopravné značky (na tabuliach) a vodorovné  dopravné značky (na ceste a jej súčastiach). Dopravnými zariadeniami sú najmä svetelné signalizačné zariadenia so svetelnými signálmi, zábrany, vodiace tabule, zastavovacie terče               a pod.
Zákonom sa ustanovuje povinnosť strpieť umiestnenie dopravnej značky a dopravného zariadenia a ich nosnej konštrukcie na nehnuteľnosti, keďže ide o  zásah do práv vlastníka takejto nehnuteľnosti.
Dopravné značky a dopravné značenia sa smú používať len v takom rozsahu a takým spôsobom, ako to vyžaduje bezpečnosť alebo plynulosť cestnej premávky. Rozhodnúť o určení použitia dopravnej značky a dopravného zariadenia v takýchto prípadoch je nielen oprávnením, ale aj povinnosťou príslušného orgánu. 
V súlade s doterajšou platnou právnou úpravou sa ustanovujú prípady, kedy je oprávnený určiť použitie dopravných značiek a dopravných zariadení dráhový správny orgán a správca cesty. Použiť určité prenosné zvislé dopravné značky aj bez predchádzajúceho určenia ich použitia príslušným orgánom budú mať aj správcovia cesty a policajti na nevyhnutne potrebný čas na zaistenie bezpečnosti a plynulosti  cestnej premávky v súvislosti s nimi vykonávanou činnosťou, ak táto činnosť neznesie odklad.
Vykonávací prepis v súlade s medzinárodným Dohovorom o cestných značkách a signáloch (Viedeň 1968) a jeho neskoršími zmenami ustanoví vyobrazenie dopravných značiek a dopravných zariadení, ako aj ich význam a umiestnenie.
Ustanovuje sa nadradenosť jednotlivých signálov medzi sebou tak, že pokyny policajta sú nadradené pokynom vyplývajúcim z dopravných značiek a z dopravných zariadení. Tiež pokyny vyplývajúce zo svetelných signálov sú nadradené iným dopravným zariadeniam a dopravným značkám. Úprava vykonaná dopravnými značkami je nadradená všeobecnej úprave cestnej premávky.
 
K § 62 a 63
Tak ako doteraz, riadenie cestnej premávky budú zabezpečovať príslušníci Policajného zboru a v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom aj vojaci.
Vymedzuje sa okruh subjektov, ktoré sú oprávnené zastavovať vozidlá, a to najmä v prípadoch, ak to vyžaduje bezpečnosť cestnej premávky. Okrem policajtov a profesionálnych vojakov s označením „POLÍCIA“ ide o osoby, u ktorých je takéto oprávnenie nevyhnutné vzhľadom na ich pôsobenie na cestách.
Oprávnenie policajta a iných osôb oprávnených zastavovať vozidlá je vymedzené týmto zákonom a osobitnými zákonmi (napr. zákon o Policajnom zbore a zákon o Vojenskej polícii). 

K § 64 až 66
Oproti doteraz platnej právnej úprave sa navrhuje bližšia špecifikácia okruhu podmienok, ktoré musia byť splnené, aby udalosť v cestnej premávke bola kvalifikovaná ako dopravná nehoda, ktorej vznik a príčiny objasňujú príslušníci Policajného zboru.  
Dopravná nehoda je udalosť v cestnej premávke, pri ktorej  dôjde k usmrteniu alebo zraneniu osoby, škode na ceste alebo všeobecne prospešnom zariadení, ak uniknú nebezpečné veci alebo vznikne škoda na majetku v priamej súvislosti s premávkou vozidla, ktorá presiahne jedenapolnásobok väčšej škody podľa § 125 Trestného zákona. Ďalej sa za dopravnú nehodu považuje aj škodová udalosť, pri ktorej si jej účastníci nesplnia ustanovené povinnosti alebo ak je jeden z vodičov pod vplyvom alkoholu alebo inej návykovej látky. Ostatné udalosti nebudú dopravné nehody, ale len škodovou udalosťou, ktorej dôsledky si majú jej účastníci vyriešiť sami, resp. prostredníctvom poisťovne. Táto zmena súvisí najmä so skutočnosťou, že pri tzv. malých dopravných nehodách občania plne nevyužívajú právo vybaviť si vec cestou náhrady škody, ale hlásia aj také dopravné nehody, kde vznikla len zanedbateľná škoda. Tým dochádza najmä k zbytočnému blokovaniu cestnej premávky až do príchodu policajta. 
Ustanovujú sa povinnosti pre účastníka dopravnej nehody najmä v súvislosti s ohlásením veci policajtovi, zdržaním sa konania, ktoré môže byť na ujmu riadneho objasnenia dopravnej nehody, poskytnutím pomoci, privolaním pomoci, opatreniami na zaistenie bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky, obnovením cestnej premávky a pod.
Udalosť v cestnej premávke, pri ktorej dôjde ku škode na majetku, ale nie sú splnené podmienky dopravnej nehody, je škodovou udalosťou. Takú udalosť účastníci škodovej udalosti neoznamujú policajtovi, ale vec si vzájomne vybavia cestou náhrady škody. V prípade vzniku udalosti, pri ktorej nie sú naplnené podmienky dopravnej nehody sa takáto udalosť považuje za dopravnú nehodu, ak si účastník takejto udalosti nesplní niektorú z povinností účastníka škodovej udalosti najmä, ak nezastaví vozidlo a neposkytne údaje potrebné pre náhradu škody.

K § 67 a 68
Návrh zákona novo ustanovuje evidenciu dopravných nehôd, ktorú v zmysle doteraz platných právnych predpisov vedie Policajný zbor. Evidencia dopravných nehôd obsahuje všetky údaje o účastníkoch dopravnej nehody, lokačné a časové údaje, údaje o zúčastnených vozidlách, vzniknutých následkoch dopravných nehôd, stave účastníkov, stave komunikácií, dopravného zariadenia, dopravného značenia, technických zariadení pred dopravnou nehodou a po dopravnej nehode, použití bezpečnostných prvkov na vozidlách, dĺžke vodičskej praxe a ostatných údajoch, ktoré je Policajný zbor povinný vo svojich evidenciách viesť.  
Okrem samotnej evidencie dopravných nehôd sa upravujú podmienky poskytovania údajov z tejto evidencie.
Evidencia dopravných nehôd je informačným systémom Policajného zboru. To znamená,            že pri spracovávaní údajov v tejto evidencii sa bude vo veciach neupravených týmto zákonom postupovať podľa príslušných ustanovení zákona o Policajnom zbore a zákona o ochrane osobných údajov.
	
K § 69
Z doterajšej platnej právnej úpravy sa preberajú ustanovenia oprávňujúce policajta                    na zabezpečenie plnenia nevyhnutných úloh Policajného zboru na úseku dohľadu nad bezpečnosťou  a plynulosťou cestnej premávky. Osobitne sa ustanovuje oprávnenie policajta kontrolovať dodržiavanie bezpečnostných prestávok ustanovených pre vodičov vozidiel. Súčasne sa ustanovuje, že osoba nemá nárok na úhradu nákladov, ktoré by jej prípadne mohli vzniknúť           v súvislosti s realizáciou týchto opatrení.
Novo sa ustanovuje oprávnenie policajta zakázať vodičovi jazdu po diaľnici a vyzvať ho            na jej opustenie na najbližšom možnom mieste, ak jeho vozidlo nedosahuje najnižšiu ustanovenú rýchlosť pre jazdu na diaľnici a na rýchlostnej ceste.

K § 70 a 71  
Ustanovuje sa oprávnenie policajta zadržať vodičský preukaz najmä v súvislosti s konaním, za ktoré možno uložiť zákaz činnosť viesť motorové vozidlo. Ďalšími dôvodmi na zadržanie vodičského preukazu je už uložený zákaz viesť motorové vozidlo alebo ochranné liečenie, rozhodnutie o preskúmaní zdravotnej alebo psychickej spôsobilosti alebo neplatnosť vodičského preukazu. Postup po zadržaní vodičského preukazu zostáva v podstate nezmenený s tým, že sa upravuje postup pri zadržaní vodičského preukazu cudzincovi. 
V § 71 ods. 1 sa navrhuje ustanoviť oprávnenie na zadržanie vodičského preukazu vodičovi aj v prípade, ak sa dopustil priestupku proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky, za ktorý mu je v blokovom konaní na mieste uložená pokuta, je ochotný túto zaplatiť, ale nemôže tak urobiť na mieste. V tomto prípade sa navrhuje povoliť vodičovi jazdu na 15 dní, v ktorej je páchateľ priestupku pokutu povinný zaplatiť. Rozhodnutie o zadržaní vodičského preukazu sa v tomto prípade nevydá. Ak v tejto lehote vodič pokutu nezaplatí, vec sa spolu so zadržaným vodičským preukazom postúpi na výkon rozhodnutia. Po zaplatení pokuty sa zadržaný vodičský preukaz vráti. Navrhovaná právna úprava má za cieľ odbúrať množstvo administratívnej práce vykonávanej policajtom v súvislosti s vymáhaním blokovej pokuty nezaplatenej na mieste. Takáto úprava zjednoduší vymáhanie pokút uložených v blokovom konaní, keď pokuta nebola zaplatená na mieste.

K § 72
Taxatívne sa vymenúva okruh dôvodov na zadržanie osvedčenia o evidencii, evidenčného dokladu vydaného v cudzine, technického osvedčenia vozidla a tabuľky s evidenčným číslom. Ustanovuje sa možnosť pre policajta demontovať tabuľku s evidenčným číslom z motorového vozidla, ak tak vodič na výzvu policajta neurobí sám. Ak dôvody pre zadržanie osvedčenia o evidencii motorového vozidla nepominú ani do 60 dní odo dňa jeho zadržania, navrhuje sa, postúpiť vec na príslušný obvodný úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie oprávnenému vydať rozhodnutie o vyradení vozidla z cestnej premávky. Ustanovuje sa postup pri zadržaní predmetných dokladov s tým, že za zadržané osvedčenie o evidencii vozidla možno vydať aj nové osvedčenie, ak dôvody na jeho zadržanie pominuli. 

K § 73 a 74 
Ustanovuje sa kto je držiteľom vodičského oprávnenia a aké práva mu z neho plynú. Motorové vozidlo smie viesť len osoba, ktorá je držiteľom určitej skupiny alebo podskupiny vodičského oprávnenia.

K § 75 a 76
Ustanovuje sa charakteristika a členenie skupín a podskupín motorových vozidiel a skupín a podskupín  vodičského oprávnenia, ktoré sa do zákona preberajú z  rozhodnutia Komisie 2000/275/ES z 21. marca 2000 o rovnocennosti určitých kategórií vodičských preukazov v platnom znení a z publikácie Európskej komisie „Vodičské preukazy – Európska  únia a Európska hospodárska oblasť“, Úrad pre vydávanie  úradných publikácií Európskych spoločenstiev, ISBN 92-894-8442-X a z doteraz platnej úpravy podľa vyhlášky MV SR                   č. 225/2004 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona Národnej rady Slovenskej republiky o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov v znení vyhlášky č. 227/2006 Z. z.   
Rozsah vodičského oprávnenia, ktorý oprávňuje držiteľa vodičského oprávnenia na vedenie motorových vozidiel podľa skupín a podskupín vodičského oprávnenia sa do zákona preberá            zo smernice Rady č. 91/439/EHS z 29. júna 1991 o vodičských preukazoch.

K § 77 a 78
Platné podmienky na udelenie vodičského oprávnenia pre žiadateľa o vodičské oprávnenie         sa preberajú z doteraz platnej právnej úpravy a dopĺňajú o podmienky pre udelenie vodičského oprávnenia platné podľa smernice o vodičských preukazoch.  
V intenciách uvedenej smernice sa tiež ustanovuje ako podmienka pre udelenie vodičského oprávnenia, že žiadateľ musí mať pobyt na území štátu, kde žiada o udelenie vodičského oprávnenia v trvaní najmenej 185 dní v kalendárnom roku. 
Vodič je povinný v ustanovenom rozsahu ovládať predpisy o cestnej premávke, teóriu vedenia vozidla a techniku jazdy, náuku o konštrukcii a údržbe vozidiel a praktické vedenie motorových vozidiel. 
Vzhľadom na to, že odborná spôsobilosť vodiča môže podstatným spôsobom ovplyvniť bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky, je potrebné, aby žiadateľ o vodičské oprávnenie okrem podrobenia sa príprave v autoškole túto odbornú spôsobilosť preukázal aj formou skúšky. Úspešné vykonanie skúšky je jedným zo základných predpokladov na získanie vodičského  oprávnenia.
Podmienky pre udelenie vodičského oprávnenia z hľadiska veku žiadateľa o udelenie vodičského oprávnenia sa ustanovujú v súlade s čl. 6 smernice o vodičských preukazoch.  

K § 79
Skúška z odbornej spôsobilosti sa skladá zo skúšky z predpisov o cestnej premávke (skúšobného testu) a zo skúšky z vedenia motorových vozidiel. Žiadatelia o udelenie vodičského oprávnenia skupín C, C+E, D, D+E a T a podskupín C1, D1, C1+E a D1+E majú povinnosť podrobiť sa aj skúške z náuky o vozidlách a ich údržbe. Ostatní žiadatelia o udelenie vodičského oprávnenia musia preukázať základné vedomosti o vozidlách a ich údržbe a rozpoznať najčastejšie poruchy, ktoré majú vplyv na bezpečnosť premávky a ochranu životného prostredia, najmä v súvislosti s riadením vozidla, brzdným systémom, pneumatikami, osvetlením vozidla, smerovými svetlami, spätnými zrkadlami, stieračmi, bezpečnostnými pásmi, predným výhľadovým sklom a výfukom v rámci prvej časti skúšky z vedenia motorového vozidla, ktorá  sa vykonáva na auto cvičisku alebo inej vhodnej ploche.

K § 80
Ustanovuje sa, že skúšky vykonáva ministerstvo vnútra prostredníctvom skúšobných komisárov, pričom organizačné zabezpečenie vykonávania skúšky z odbornej spôsobilosti sa preberá z doterajšej právnej úpravy.

K § 81 až 85
Skúšku z odbornej spôsobilosti budú bezprostredne vykonávať skúšobní komisári a preto je potrebné ustanoviť podmienky na výkon ich činnosti. Žiadateľ o túto činnosť bude musieť absolvovať odbornú prípravu a vykonať skúšku na ministerstve vnútra. Rozsah prípravy, ako aj skúšky, bude závisieť od rozsahu vodičského oprávnenia, ktoré má skúšať. V záujme zachovávania odbornosti sa navrhuje platnosť preukazu skúšobného komisára na päť rokov s tým, že je možné platnosť predĺžiť po absolvovaní skúšky na ministerstve vnútra.

K § 86 až 90
Zdravotná spôsobilosť na vedenie motorového vozidla vyplýva z prílohy č. III. smernice o vodičských preukazoch. V zákone sa zavádza povinnosť podrobiť sa psychologickému vyšetreniu pre tých žiadateľov o udelenie vodičského oprávnenia, u ktorých je to odôvodnené vzhľadom na druh vozidla. Pre ustanovený okruh vodičov vozidiel sa ustanovuje povinnosť mať pri vedení vozidla doklad o zdravotnej spôsobilosti a doklad psychologickom vyšetrení pri sebe a na výzvu policajta sa týmto preukázať. Ustanovuje sa okruh vodičov, vek a lehoty pravidelných lekárskych prehliadok a psychologických vyšetrení. Novo sa ustanovuje, že za lekársku prehliadku podľa tohto zákona sa považuje aj lekárska prehliadka zamestnancov alebo samostatne zárobkovo činných osôb, u ktorých je vykonávaná lekárska prehliadka podľa osobitného zákona a rozsah tejto prehliadky je na účely vedenia motorových vozidiel postačujúci.
V § 90 sa pre poskytovateľa zdravotnej starostlivosti novo ustanovuje povinnosť upovedomiť orgán Policajného zboru o zmene zdravotnej spôsobilosti alebo psychologickej spôsobilosti držiteľa vodičského oprávnenia.

K § 91
Ustanovujú sa podmienky a okolnosti, za ktorých nariadi orgán Policajného zboru preskúmanie zdravotnej spôsobilosti, psychickej spôsobilosti a preskúšanie odbornej spôsobilosti držiteľa vodičského oprávnenia.
Nariadiť preskúmanie zdravotnej spôsobilosti, psychickej spôsobilosti a preskúšanie odbornej spôsobilosti možno pri dôvodnom predpoklade, že nastala zmena zdravotnej spôsobilosti alebo psychickej spôsobilosti držiteľa vodičského oprávnenia.
Preskúmanie odbornej spôsobilosti sa vykoná vždy, ak držiteľ vodičského oprávnenia trikrát závažným spôsobom poruší pravidlá cestnej premávky v priebehu 12 mesiacov. Vychádza sa pritom z toho, že pri takejto recidíve sú vážne pochybnosti o odbornej spôsobilosti držiteľa vodičského oprávnenia.
Ustanovuje sa, že náklady spojené s preskúmaním zdravotnej spôsobilosti alebo psychickej spôsobilosti, preskúšaním odbornej spôsobilosti a prípravou v autoškole hradí ten, kto je povinný podrobiť sa preskúmaniu zdravotnej spôsobilosti alebo psychickej spôsobilosti, alebo preskúšaniu odbornej spôsobilosti. 

K § 92
Ustanovujú sa podmienky obmedzenia a odobratia vodičského oprávnenia. Tieto podmienky sú viazané na výsledky preskúmania zdravotnej spôsobilosti a psychickej spôsobilosti a preskúšanie odbornej spôsobilosti na vedenie motorového vozidla. 
Ustanovuje sa, že odobrať možno len vodičské oprávnenie zaznamenané vo vodičskom preukaze Slovenskej republiky.

K § 93
Novo sa ustanovuje inštitút vzdania sa vodičského oprávnenia, ktorý doterajšia právna úprava nepoznala. Doterajšia prax ukázala potrebu zavedenia takéhoto inštitútu, pretože držitelia niektorých skupín vodičských oprávnení nemajú záujem na ich držbe z dôvodu splnenia špecifických (najmä náročnejších) podmienok. Vzdaním sa vodičského oprávnenia sa toto ruší a nemožno ho vrátiť.

K § 94 
Ustanovuje sa zásada, že osoba môže byť držiteľom len jedného vodičského preukazu. V tomto ustanovení sa ďalej definuje vodičský preukaz a výslovne sa ustanovuje, že vodičský preukaz je verejnou listinou.

K § 95
Ustanovuje sa príslušnosť orgánu Policajného zboru na vydanie vodičského preukazu a povinnosti žiadateľa o vydanie vodičského preukazu. Ustanovuje sa spôsob, akým možno vykonať nasnímanie podoby tváre žiadateľa o vydanie vodičského preukazu.

K § 96
Ustanovujú sa podmienky, za ktorých je možné vodičský preukaz vymeniť, a aké povinnosti musí splniť žiadateľ o výmenu vodičského preukazu.

K § 97
Ustanovujú sa podmienky, za ktorých je možné vodičský preukaz obnoviť, a aké povinnosti musí splniť žiadateľ o obnovenie vodičského preukazu.

K § 98
Ustanovujú sa povinnosti držiteľa vodičského preukazu. Zároveň sa ustanovujú podmienky na prevzatie vodičského preukazu.

K § 99
Ustanovujú sa povinnosti nálezcu vodičského preukazu. 

K § 100
Ustanovujú sa dôvody neplatnosti vodičského preukazu. Oproti doterajšej právnej úprave sa okruh dôvodov neplatnosti vodičského preukazu rozširuje.

K § 101
Ustanovujú sa podmienky na vydanie medzinárodného vodičského preukazu podľa Dohovoru o cestnej premávke podpísaného 19. septembra 1949 v Ženeve/Dohovoru o cestnej premávke podpísaného 8. novembra 1968 vo Viedni. Zároveň sa ustanovuje rozsah osobných údajov zapisovaných do medzinárodného vodičského preukazu, povinnosti držiteľa medzinárodného vodičského preukazu, doba platnosti a dôvody neplatnosti medzinárodného vodičského preukazu.

K § 102
Ustanovujú sa druhy vodičských preukazov vydaných v cudzine, ktoré sa uznávajú na vedenie motorových vozidiel v Slovenskej republike.

K § 103
Ustanovuje sa minimálny vek držiteľov cudzích vodičských preukazov na vedenie vozidiel pre jednotlivé skupiny a podskupiny vodičských oprávnení.

K § 104
Ustanovuje sa postup a podmienky na výmenu vodičského preukazu vydaného v štáte Európskeho hospodárskeho priestoru alebo v štáte dohovoru a príslušnosť orgánu Policajného zboru.

K § 105
Ustanovujú sa podmienky, po splnení ktorých je možné obnoviť vodičský preukaz vydaný v štáte Európskeho hospodárskeho priestoru alebo v štáte dohovoru.

K § 106
Ustanovujú sa dôvody neplatnosti vodičského preukazu vydaného v štáte Európskeho hospodárskeho priestoru alebo v štáte dohovoru.

K § 107
Ustanovuje sa evidencia vodičov, ktorá sa vedie na účely rozhodovania o vodičských oprávneniach, vodičských preukazoch a o medzinárodných vodičských preukazoch. Zároveň sa ustanovuje aj rozsah vedených údajov. V evidencii vodičov sa vedú aj údaje o osobách, ktoré žiadali o udelenie vodičského oprávnenia, ale sa im neudelilo a údaje o osobách, ktoré bez vodičského oprávnenia viedli motorové vozidlo.

K § 108
Ustanovujú sa dôvody a rozsah poskytovania údajov pre evidenciu vodičov a okruh subjektov. Zakotvuje sa povinnosť orgánom, ktoré rozhodujú o priestupku proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky oznamovať orgánu Policajného zboru uložený zákaz činnosti a pokuty vo výške 100 eur (3 012,6 Sk) a viac.
	
K § 109
Ustanovujú sa podmienky a rozsah poskytovania informácií z evidencie vodičov a okruh subjektov, ktorým je možné informácie poskytovať.

K § 110
Ustanovuje sa, že pod oprávnením na vedenie električky alebo trolejbusu sa na účely tohto zákona rozumie osobitné oprávnenie vodiča električky alebo trolejbusu podľa zákona o dráhach. Vodič trolejbusu musí byť okrem osobitného oprávnenia aj držiteľom príslušného vodičského oprávnenia skupiny D.

K § 111
Ustanovuje sa evidencia vozidiel, ktorá sa vedie na účely získavania informácií o vlastníkoch vozidiel, držiteľoch vozidiel, technických údajov vozidiel, vydaných dokladoch, tabuľkách s evidenčným číslom. Zároveň sa ustanovuje aj rozsah vedených údajov.

K § 112
Oproti doteraz platnej právnej úprave sa ustanovuje okruh subjektov, ktoré sú povinné poskytovať informácie pre evidenciu vozidiel a rozsah poskytovaných informácií.

K § 113
Ustanovujú sa podmienky a rozsah poskytovania informácií z evidencie vozidiel a okruh subjektov, ktorým je možné informácie poskytovať.

K § 114
Ustanovujú sa podmienky prvého prihlásenia vozidla do evidencie vozidiel, povinnosti vlastníka vozidla a držiteľa vozidla, ustanovuje sa najnižšia veková hranica držiteľa vozidla a okruh vozidiel, ktoré nie je potrebné prihlásiť do evidencie. Oproti doteraz platnej právnej úprave sa mení lehota na prihlásenie vozidla do evidencie zo 7 dní na 15 dní.

K § 115
Ustanovuje sa, ktoré doklady musí vlastník vozidla alebo držiteľ vozidla uvedený vlastníkom predložiť pri prihlasovaní dosiaľ neevidovaného vozidla do evidencie a pri preukazovaní vlastníctva vozidla. Ustanovenie špecifikuje prípady, kedy je vlastník vozidla a držiteľ vozidla uvedený vlastníkom povinný umožniť porovnanie údajov uvádzaných v osvedčení s údajmi priamo na vozidle.  

K § 116
Toto ustanovenie upravuje prípady zmien v evidencii vozidiel, postup pri ich oznamovaní a vykonávaní. Oproti doterajšej právnej úprave sú bližšie špecifikované jednotlivé zmeny v evidencii vozidiel. Zavádza sa povinnosť predložiť doklad o vykonaní kontroly originality vozidla pri oznamovaní zmeny farby alebo farebného vyhotovenia vozidla a pri odhlásení vozidla do cudziny. Mení sa lehota na oznámenie vykonanej zmeny zo 14 dní na 15 dní. Oproti doterajšej právnej úprave umožní toto ustanovenie vlastníkovi vozidla alebo držiteľovi vozidla požiadať o vykonanie prevodu držby vozidla na inú osobu prostredníctvom elektronickej služby zavedenej na tento účel. Zároveň sa ustanovujú podmienky, ktoré je vlastník vozidla alebo držiteľ vozidla povinný pri žiadosti o takýto prevod držby vozidla dodržať.

K § 117
Ustanovujú sa podmienky pri zápise osoby, na ktorú sa držba previedla, do dokladov vozidla a mení sa lehota na požiadanie o túto zmenu zo 14 dní na 15 dní. Ustanovuje sa lehota na uznávanie dokladu o vykonaní kontroly originality vozidla. 

K § 118
Ustanovujú sa ďalšie podmienky pri vykonávaní zmien v evidencii vozidiel na žiadosť vlastníka vozidla, oproti doterajšej právnej úprave sa špecifikujú prípady, kedy orgán Policajného zboru nevykoná prevod držby vozidla na inú osobu.

K § 119
Toto ustanovenie upravuje podmienky pri odhlasovaní vozidiel do cudziny, ktoré v doterajšej právnej úprave neboli konkretizované, upravuje príslušnosť orgánu Policajného zboru na vykonanie tejto zmeny a vymenúva doklady, ktoré je žiadateľ povinný predložiť pri podaní žiadosti o vykonanie tejto zmeny.

K § 120
Toto ustanovenie upravuje podmienky pri vyradení vozidla z evidencie na žiadosť vlastníka vozidla alebo držiteľa vozidla. Oproti doterajšej právnej úprave umožňuje držiteľovi vozidla alebo vlastníkovi vozidla pri žiadosti o vyradenie vozidla prevedeného na osobu s pobytom alebo sídlom mimo územia Slovenskej republiky predložiť namiesto potvrdenia o odovzdaní starého vozidla na spracovanie potvrdenie evidenčného orgánu cieľového štátu o zaevidovaní takého vozidla.  

K § 121
Ustanovuje sa, v ktorých prípadoch orgán Policajného zboru vyradí vozidla na základe vlastného rozhodnutia alebo rozhodnutia iného štátneho orgánu.

K § 122
Toto ustanovenie upravuje zastupovanie pri evidenčných úkonoch. Oproti doteraz platnej právnej úprave je zastupovanie ustanovené v samostatnom paragrafe, aby bola zrejmá jeho platnosť na celú šiestu časť zákona.

K § 123
Ustanovuje sa postup pri prideľovaní evidenčného čísla, vydávaní tabuliek s evidenčným číslom a nakladaní s nimi. Oproti predchádzajúcej právnej úprave umožňuje požiadať o pridelenie tabuľky zo zmesi polykarbonátu a polyesteru vyžarujúcej svetlo pri zapnutom osvetlení vozidla. Zavádza možnosť vydania duplikátu tabuľky s pôvodným evidenčným číslom ako náhradu za stratenú, odcudzenú alebo poškodenú pôvodnú tabuľku s evidenčným číslom. Konkretizuje okruh subjektov, ktoré nemôžu požiadať o vydanie duplikátu tabuľky s pôvodným evidenčným číslom.

K § 124
Toto ustanovenie upravuje postup pri tvorbe evidenčného čísla a podmienky na jeho pridelenie. Oproti predchádzajúcej právnej úprave upravuje podmienky pridelenia evidenčného čísla spôsobom vylučujúcim jeho nevhodnú kombináciu.  

K § 125
Ustanovuje sa prideľovanie evidenčného čísla vozidlám cudzích zastupiteľských úradov so sídlom na území Slovenskej republiky a vozidlám administratívneho a technického personálu týchto zastupiteľských úradov.

K § 126
Ustanovujú sa podmienky prideľovania osobitného evidenčného čísla, jeho tvar a vyhotovenie, okruh subjektov, ktorým je možné osobitné evidenčné číslo prideliť a rozsah výnimiek z rešpektovania dopravných značiek. Oproti predchádzajúcej právnej úprave zavádza osobitné evidenčné číslo, tvoriace dvojicu číslic a päť číslic, ktoré oddeľuje štátny znak, prideľované vozidlám ozbrojených síl Slovenskej republiky a Ministerstva obrany Slovenskej republiky. Na základe analýzy súčasného stavu a informácií získaných od policajných pridelencov z iných štátov, konkrétne Českej republiky, Poľskej republiky, Maďarskej republiky, Srbska a Čiernej Hory, Rumunska, Bulharska a z Ukrajiny  sa  vypúšťa  osobitné evidenčné číslo, tvorené dvojicou písmen označujúcou okres, za štátnym znakom písmeno X a tri číslice. 

K § 127
Toto ustanovenie upravuje podmienky prideľovania zvláštneho evidenčného čísla, jeho tvar a vyhotovenie. Ustanovenie zároveň konkretizuje, ktorým vozidlám možno prideliť konkrétne zvláštne evidenčné číslo.

K § 128
Ustanovuje sa, ktorým subjektom je možné prideliť zvláštne evidenčné číslo. Oproti doterajšej právnej úprave je okruh subjektov, ktorým možno prideliť zvláštne evidenčné číslo obsahujúce písmeno M, rozšírený o vzdelávacie zariadenia a výskumné pracoviská, ktorých študijné programy, resp. výskumná činnosť sú zamerané na motorové vozidlá.

K § 129
Ustanovuje sa spôsob používania pridelených tabuliek so zvláštnym evidenčným číslom, osvedčení o pridelení zvláštneho evidenčného čísla a tlačív o pridelení zvláštneho evidenčného čísla oprávnenými subjektmi.

K § 130
Ustanovujú sa podmienky možnosti použiť vozidlo označené tabuľkou so zvláštnym evidenčným číslom na jazdu do cudziny.

K § 131
Ustanovujú sa ďalšie povinnosti pre subjekty, ktorým bolo pridelené zvláštne evidenčné číslo.

K § 132
Ustanovuje sa, že orgán Policajného zboru je oprávnený odobrať tabuľku so zvláštnym evidenčným číslom a osvedčenie o pridelení zvláštneho evidenčného čísla alebo osvedčenie o evidencii, ak ich používanie je v rozpore s týmto zákonom.

K § 133
Ustanovuje sa spôsob označenia vozidlo evidovaného v Slovenskej republike počas pobytu v cudzine a spôsob označenia vozidla s evidenčným číslom cudzieho štátu v premávke na cestách Slovenskej republiky.

K § 134
Ustanovuje povinnosti pre právnické osoby, ktorým bol udelený súhlas na výrobu alebo manipuláciu s tabuľkou s evidenčným číslom alebo ktorým tabuľku vydal orgán Policajného zboru. 

K § 135
Ustanovujú sa niektoré osobitné povinnosti pre držiteľov vozidiel a vlastníkov vozidiel.

K § 136
Ustanovuje sa vzťah tohto zákona k vozidlám niektorých subjektov štátnej správy a vecná príslušnosť pri prideľovaní tabuliek s evidenčným číslom týmto subjektom.

K § 137
Ustanovuje sa, že porušenie povinnosti ustanovených týmto zákonom fyzickou osobou sa považuje za porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov o bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky. Zároveň sa ustanovuje, ktoré z porušení povinností podľa tohto zákona je porušením pravidiel cestnej premávky závažným spôsobom, čo súvisí najmä s priestupkovým zákonom.

K § 138 a 139
Ustanovuje sa pôsobnosť orgánov Policajného zboru na úseku postihovania iných správnych deliktov, ktoré sa taxatívne vymenúvajú a ukladanie pokút za ne. Tieto postihy reagujú na povinnosti fyzických osôb - podnikateľov a právnických osôb, ktoré sa ustanovujú navrhovaným zákonom. Výška pokút je odstupňovaná podľa závažnosti porušenia, konkrétne v sumách 3 500 eur (105 441 Sk), 7 000 eur (210 882 Sk), 17 000 eur (512 142 Sk) a 35 000 eur (1 054 410 Sk).

K § 140
Ustanovujú sa výnimky z tohto zákona. Výnimku možno povoliť len z príslušných ustanovení zákona o premávke na diaľnici, čase zákazu vedenia niektorých druhov vozidiel a z niektorých dopravných značiek.
Ustanovuje sa okruh orgánov, ktoré výnimku môžu povoliť a jej časové obmedzenia. Novo sa ustanovuje obsah žiadosti o povolenie výnimky, ako i čas, kedy sa má žiadosť najneskôr podať. Ministerstvo vnútra bude môcť vydať všeobecné povolenie výnimky s rozsahom platnosti na celé územie Slovenskej republiky. Rovnako sa ustanovujú povinnosti držiteľa výnimky a dôvody na jej zrušenie

K § 141
Vymedzuje sa vzťah tohto zákona k správnemu poriadku. Ustanovujú sa kedy nemá odvolanie odkladný účinok a okruh konaní, na ktoré sa správny poriadok nevzťahuje.

K § 142
Vymedzuje sa vzťah zákona k medzinárodným zmluvám. Ak sú niektoré ustanovenia zákona odlišné od medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, platia ustanovenia medzinárodných zmlúv.

K § 143
Ustanovujú sa prechodné ustanovenia na konania podľa tohto zákona, ktoré majú vzťah k vydávaniu dokladov, tabuliek s evidenčným číslom a vodičským oprávneniam. 

K § 144
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zmenou názvu cesty pre motorové vozidlá na názov rýchlostná cesta, ktorý je pre tento druh komunikácie výstižnejší. Pojem cesta pre motorové vozidlá je v súčasnej dobe prekonaný. 

K § 145
Toto ustanovenie obsahuje odkaz na transpozičnú prílohu.

K § 146
Toto ustanovenie obsahuje zrušovacie ustanovenia, ktorými sa zrušujú dosiaľ platné právne predpisy na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky.

ČL. II

K bodom 1 a 16
Navrhuje sa zakotviť diaľničnú sieť a sieť rýchlostných ciest priamo do zákona, pretože v súčasnosti je táto sieť definovaná iba v uznesení vlády.

K bodom 2 až 8
Navrhované zmeny v § 3 umožnia zvýšiť kvalitu a následnú kontrolu umiestňovania dopravných značiek a dopravných zariadení na pozemných komunikáciách tak, aby o umiestňovaní týchto nemohol cestný správny orgán (krajský úrad dopravy a obvodný úrad dopravy) a obec rozhodnúť bez súhlasu dopravného inšpektorátu. 
V § 3b ods. 4 sa ustanovuje sa, aby partnerom pre Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky pri rozhodovaní o umiestnení dopravných značiek a dopravných zariadení na diaľniciach a cestách pre motorové vozidlá bolo Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a nie dopravný inšpektorát.

K bodu 9
Navrhovanou zmenou v § 8 ods. 1, podľa ktorej pred vydaním povolenia cestného správneho orgánu na zvláštne užívanie diaľnic, ciest a miestnych komunikácií, sa vyžaduje súhlas dopravného inšpektorátu, čo umožní zvýšiť kvalitu a následnú kontrolu zvláštneho užívania diaľnic, ciest pre motorové vozidlá a ciest.

K bodom 10 a 11
Vstup Slovenskej republiky do Európskej únie si vyžaduje zrušiť kontroly na vnútorných hraniciach Slovenskej republiky a preto je možné ponechať merania hmotnosti vozidiel a nápravových tlakov len na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach spoločenstva.

K bodu 12
Správca diaľnic Národná diaľničná spoločnosť a.s. nemôže vyberať správne poplatky. Ak bude prekročená celková prípustná hmotnosť motorového vozidla alebo šírka nad 3,0 m alebo výška nad 4,5 m, dopravca si nemusí obstarať okamžite povolenie na zvláštne užívanie, postačuje vybrať zvýšený správny poplatok dodatočne rozhodnutím, pretože dopravca nepožiadal o povolenie pred uskutočnením prepravy a určitú trasu už uskutočnil.

K bodu 13
Zmena navrhnutá v § 8 ods. 13 zjednoduší a urýchli povoľovanie športových a iných podujatí konaných na cestách presahujúcich územný obvod okresu alebo kraja alebo na miestnych komunikáciách.

K bodu 14
Niektoré obce opomenú upovedomiť cestné správne orgány a správcov pozemných komunikácií o zmene alebo doplnku územného plánu obce a dať im možnosť sa vyjadriť. Následne v praxi vzniká problém a nejednotnosť medzi cestnými správnymi orgánmi, správcami pozemných komunikácií a obcami pri posúdení územia určeného na súvislé zastavanie a ochrannými pásmami pozemných komunikácií, najmä ak táto zmena nebola ešte vykonaná v katastrálnych mapách.

K bodu 15
Zosúladenie s § 120 a 140b stavebného zákona povaha záväzných stanovísk dotknutých orgánov bez ohľadu na formu, v akej boli vydávané. Výnimka z ochranného pásma ciest nebola v zákone č. 135/1961 Zb. takýmto spôsobom upravená. 

Čl. III

K bodu 1
V § 8 ods. 2 sa novo vymedzuje pôsobnosť zákona o priestupkoch vo veciach priestupkov spáchaných mimo územia Slovenskej republiky, a to len vo vzťahu k porušeniu povinnosti, ktorú má občan SR alebo cudzinec s trvalým pobytom na území SR v cudzine alebo vo vzťahu k porušeniu, ktoré zakladá medzinárodná zmluva.

K bodu 2
Vzhľadom na zmeny v právnych predpisoch sa odkazom na osobitné predpisy ustanovuje okruh osôb, ktorých konanie, ktoré má znaky priestupku sa prejedná podľa týchto právnych predpisov.

K bodu 3
Upravuje sa pokuta, ktorú možno za priestupok uložiť v rozkaznom konaní na 250 eur (7 531,5 Sk) s ohľadom na zvýšenie sankcií od prijatia priestupkového zákona a aj vo vzťahu k rozkaznému konaniu sa umožňuje zvýšiť túto hranicu týmto alebo osobitným zákonom.
 
K  bodu 4
Zvyšuje sa doba na ktorú možno uložiť zákaz činnosti. Najmä vo vzťahu k priestupkom na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky je dvojročná maximálna doba nepostačujúca.

K bodu 5
Vzhľadom na to, že na upustenie od zvyšku zákazu činností nie je právny nárok, nie je dôvod, aby sa na takéto rozhodovanie vzťahoval správny poriadok. 
 
K bodu 6
V § 19 ods. 3 sa zvyšuje horná hranica pokuty, ktorú možno uložiť mladistvej osobe za spáchaný priestupok na 300 eur (9 037,8 Sk) a v blokovom konaní na 60 eur (1 807,56 Sk). Táto hranica sa zvyšuje s prihliadnutím na celkové zvýšenie sankcií od prijatia priestupkového zákona.

K  bodu  7  
Nanovo sa ustanovujú skutkové podstaty priestupkov proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky. Tieto skutkové podstaty reagujú na porušenie pravidiel ustanovených v zákone o cestnej premávke, pričom sú odstupňované podľa závažnosti takéhoto porušenia.
V odseku 2 sa ustanovujú sankcie, ktoré možno uložiť za spáchanie priestupkov proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky a ich výška. Vo všetkých prípadoch sa navrhuje podstatné zvýšenie postihu za spáchanie priestupkov s cieľom zabezpečiť účinný postih najmä tých účastníkov cestnej premávky, ktorí porušujú jeho pravidlá spôsobom ohrozujúcim cestnú premávku. Pokutu možno uložiť podľa závažnosti v rozpätiach od 300 eur do 1 300 eur (od 9 037,8 Sk do 39 163,8 Sk), od 200 eur do 1 000 eur (od 6 025,2 Sk do 30 126 Sk), od 150 eur do 800 eur (od 4 518,9 Sk do 24 100,8 Sk), od 60 eur do 300 eur (od 1 807,56 Sk do 9 037,8 Sk) a do 100 eur (do 3 012,6 Sk). V blokovom konaní možno ukladať pokuty podľa závažnosti do výšky 650 eur (19 581,9 Sk), 150 eur (4 518,9 Sk) a 60 eur (1 807,56 Sk) a v rozkaznom konaní do výšky 650 eur ( 19 581,9 Sk). Zákaz činnosti za najzávažnejšie porušenie bude možné uložiť do piatich rokov.

K bodu 8
Nanovo sa ustanovuje vecná príslušnosť na prejednanie priestupkov, ktorej potreba súvisí najmä so zrušením presunu správnych agend na úseku prejednávania priestupkov proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky.

K bodu 9
Vzhľadom na zakotvenie príslušnosti na prejednávanie priestupkov na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky orgánom Policajného zboru (§ 52 písm. b), stáva sa ustanovenie § 54 nadbytočným.

K  bodu 10
V § 56 ods. 2 sa novo vymedzuje, kedy možno odoprieť podať vysvetlenie, pričom sa už neuvádza právo odoprieť výpoveď z dôvodu ochrany utajovaných skutočností, resp. z dôvodu povinnosti mlčanlivosti, pretože povinnosti vo vzťahu k týmto skutočnostiam sú upravené v osobitných predpisoch.

K bodu 11
Explicitne sa ustanovuje, že správny orgán môže požiadať o objasnenie priestupku aj iný orgán, ktorý objasňuje tie isté priestupky, a to aj v prípade, keď bolo podozrenie zo spáchania priestupku oznámené správnemu orgánu príslušnému na jeho prejednanie. vychádza sa z toho, že tieto objasňovacie orgány (napríklad Policajný zbor) vedia efektívnejšie objasniť tieto priestupky.

K  bodom 12 a 13
V ustanovení § 84 ods. 1 a 2 sa ustanovujú okolnosti za ktorých možno uložiť pokutu v blokovom konaní. Doterajší inštitút dohovárania sa nahradil inštitútom napomenutia s tým, že tento inštitút možno použiť len v prípadoch, ak za priestupok nemožno uložiť zákaz činnosti alebo nepripadá do úvahy prepadnutie veci. Konkrétne sa ustanovuje, že blokové konanie je skončené a nemožno sa voči nemu odvolať, nemožno ho ani obnoviť, ani preskúmať mimo odvolacieho konania.

K bodom 14 a 15
Vzhľadom na zmeny v priestupkovom zákone a osobitných predpisoch sa nanovo ustanovuje pôsobnosť orgánov Policajného zboru a Železničnej polície pri prejednávaní priestupkov v blokovom konaní.

K bodu 16
Vypustením odsekov sa zosúlaďuje výkon rozhodnutia v zákone o priestupkoch so správnym poriadkom.

K bodu 17
       Zavádza sa nový spôsob možností vykonania rozhodnutia v prípade uloženia pokuty nad 60 eur (1 807,56 Sk) za priestupok, a to prostredníctvom verejnoprospešných prác, pričom za každé 3 eurá ( 90,38 Sk) pokuty musí páchateľ odpracovať jednu hodinu. Verejnoprospešné práce bude zabezpečovať obec, ktorá sa nachádza  v územnom obvode  správneho orgánu, ktorý návrh na vykonanie verejnoprospešných prác prijal. V prípade nevykonania dohodnutých verejnoprospešných prác bude nasledovať výkon rozhodnutia na peňažné plnenie.
Na úseku vymáhania pohľadávok vzniknutých z nezaplatených pokút uložených v priestupkovom konaní, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu, naďalej pretrvávajú problémy. Opatrenia aplikačného charakteru sa javia ako málo účinné, je preto potrebné prijať aj legislatívne opatrenia, ktoré zefektívnia proces vymáhania ťažko vymožiteľných pohľadávok štátu. Tieto legislatívne opatrenia v neposlednom rade odbremenia aj správcov pohľadávok štátu od časovo náročných úkonov, ktoré sú často absolútne neúčinné z hľadiska plnenia dlhu. 
Návrh zákona preto umožňuje správcovi pohľadávky štátu, aby ako mandant na základe mandátnej zmluvy poveril právnickú osobu so 100% majetkovou účasťou štátu ako mandatára, aby zariadila uspokojenie pohľadávky štátu na jeho účet. 
Vo väzbe na vyššie uvedené dôvody sa navrhuje prijať i ďalšie legislatívne ustanovenie, ktoré je radikálnejšie, pretože sa ním umožňuje správcovi pohľadávky štátu previesť pohľadávku nielen z jeho dispozičnej sféry, ale i z vlastníctva štátu. Bude preto vecou dotknutých zmluvných strán, na jednej strane to bude správca pohľadávky štátu a na druhej strane právnická osoba so 100% majetkovou účasťou štátu, aby v zmluve o postúpení pohľadávky dohodli také podmienky a takú odplatu, aby dlh bol aspoň čiastočne uspokojený. 

Čl. IV

K bodu 1
V návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov sa upravuje prejednávanie priestupkov proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky v blokovom konaní obecnou políciou. Taxatívne sa vymedzuje, ktoré priestupky môžu orgány obecnej polície prejednať v blokovom konaní. V porovnaní so súčasnou právnou úpravou sa tento okruh rozširuje aj o priestupky vyplývajúce zo všeobecne záväzného právneho predpisu na úseku zákazu zastavenia, státia a vjazdu. Obecná polícia nebude oprávnená na prejednávanie priestupkov, za ktoré možno uložiť zákaz činnosti, ktorý môžu uložiť len príslušné orgány Policajného zboru.

K bodu 2 
Ide o legislatívno-technickú úpravu. 

K bodu 3
Obmedzuje sa možnosť predvedenia osôb, ktoré preukážu príslušnosť podľa osobitného predpisu (napr. príslušnosť k Policajnému zboru, Železničnej polícii, Slovenskej informačnej službe, Vojenskému spravodajstvu)

K bodu 4
Predmetným ustanovením sa novo upravujú podmienky použitia technického prostriedku na zabránenie odjazdu motorového vozidla ako donucovacieho prostriedku. Ide o tzv. „obmedzujúci úkon“, účelom ktorého je zabrániť odjazdu vodičom motorového vozidla po tom ako došlo k spáchaniu priestupku z dôvodu jeho objasnenia a prípadného prejednania v blokovom konaní. 
V prípade vozidla, po ktorom bolo vyhlásené pátranie ide o tzv. „zaisťovací úkon“, ktorého účelom je zabrániť odjazdu s vozidlom do príchodu príslušníkov Policajného zboru. 
Zároveň sa ustanovuje taxatívny výpočet vozidiel, u ktorých nie je možné tento technický prostriedok použiť, a to za podmienky, že tieto sú označené viditeľným spôsobom, napr. farebné označenie vozidla alebo iné viditeľné označenie vozidla preukazujúce jeho príslušnosť alebo viditeľné označenie preukazujúce jeho osobitné postavenie pod čelným sklom vozidla alebo ak je opatrené tabuľkou s osobitným evidenčným číslom.

Čl. V

Všeobecne
Ustanovujú sa nové druhy správnych poplatkov, ktoré nadväzujú na úpravy v tomto zákone. Pri určení výšky správnych poplatkov sa vychádzalo z návrhu novely zákona o správnych poplatkoch, ktorý je súčasťou návrhu zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú zákony v pôsobnosti Ministerstva financií Slovenskej republiky v súvislosti so zavedením meny euro v Slovenskej republike, okrem položky 64 a 74a, kde sa navrhujú s ohľadom na úplne novú úpravu nové sumy v eurách. Konkrétne sa navrhujú správne poplatky vo výškach 3 eurá, ktoré podľa uvedeného zákona nahrádzajú sumu 100 Sk, 16,5 eur (500 Sk), 33 eur (1 000 Sk), 66 eur (2 000 Sk), 165,5 eur (5 000 Sk), 182 eur (5 500 Sk), 331,5 eur (10 000 Sk). V položke 64 sa navrhujú sumy 15 eur (451,89 Sk), 20 eur (602,52 Sk), 30 eur (903,78 Sk), 60 eur (1 807,56 Sk), 100 eur (3 012,6 Sk) a v položke 74a sumy 35 eur (1 054,41 Sk), 70 eur (2 108,82 Sk) a 7 000 eur (210 882 Sk).

K bodu 1
Vypúšťa sa obsolentné oslobodenie od správneho poplatku za výmenu neplatného vodičského preukazu z dôvodu uplynutia skúšobnej lehoty.

K bodu 2
Upravuje sa výška správnych poplatkov za povolenie výnimky z predpisov na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky. Navrhovanú úpravu si vyžaduje najmä zrušenie osobitných evidenčných čísiel „X“, pričom je nevyhnuté, aby Policajný zbor mohol povoliť výnimku z niektorých zákazov vyplývajúcich z dopravnej značky.

K bodom 3, 9 a 10
V sadzobníku správnych poplatkov zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov sa ustanovujú nové správne poplatky za podanie žiadosti o vydanie štatistických údajov z evidencie vozidiel a dopravných nehôd, za vydanie tabuľky s evidenčným číslom vyrobenej z priehľadnej zmesi polykarbonátu a polyesteru a za vydanie tabuľky s pôvodným evidenčným číslom. Predmetný návrh rozširuje okruh poskytovaných údajov o evidenciu dopravných nehôd, ktoré doposiaľ neboli spoplatnené.

K bodu 4
Ide o zavedenie správneho poplatku pri uvádzaní vozidiel končiacich sérií vozidiel na trh. 

K bodu 5
Vzhľadom na množstvo vozidiel dočasne vyradených z premávky na pozemných komunikáciách, mnohokrát aj neúmerne na niekoľko desiatok rokov, zavádzajú sa správne poplatky odstupňované v závislosti od počtu rokov, počas ktorých má byť vozidlo vyradené. 

K bodu 6
Zavádza sa správny poplatok pri podávaní žiadosti o pridelenie náhradného identifikačného čísla vozidla VIN.

K bodom 7 a 8
Vzhľadom na zmenu vykonávania skúšok z odbornej spôsobilosti je potrebné vykonať zmeny v zákone o správnych poplatkoch. 

K bodom 11 až 15
Zrušuje sa možnosť správcovi pozemnej komunikácie vyberať poplatky na mieste merania a zároveň sa vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie zrušujú kontroly merania hmotnosti vozidiel a nápravových tlakov na hraničných priechodoch na vnútorných hraniciach Slovenskej republiky a ponechávajú sa len na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach Spoločenstva.
V súvislosti s novou právnou úpravou sa navrhuje spresniť poznámky pod čiarou k odkazom 24, 25 a 25a.

Čl. VI

K bodu 1
	Navrhuje sa doplnenie snežných skútrov medzi zvláštne vozidlá.

K bodu 2
	Zmena § 12 ods. 1 písm. k) sa navrhuje z dôvodu, aby existovala možnosť požiadať technické údaje v elektronickej forme. 

K bodu 3
	Úprava v novom § 12 ods. 1 písm. m) umožňuje povereným technickým službám overovať si a kontrolovať technické a identifikačné údaje priamo u výrobcu alebo zástupcu výrobcu elektronickou formou počas kontroly vozidla. Úprava v § 12 ods. 1 písm. n) umožňuje poverenej technickej službe kontroly originality vozidiel implementovať do automatizovaného informatizačného systému kontroly originality vozidiel informácie o spôsobe vyhotovenia a umiestňovania identifikátorov vzťahujúce sa k typu vozidla ešte pred jeho uvedením do prevádzky. 

K bodu 4
Zavádzajú sa ustanovenia, kedy nemožno schváliť jednotlivo dovezené vozidlo, a to v prípade ak ide vozidlo vyrobené na vojenské účely vybavené špeciálnou nadstavbou, alebo ide o historické alebo športové vozidlo.

K bodu 5
Do povinností prevádzkovateľa vozidla vymedzeného v § 21 ods. 2 zákona č. 725/2004 Z. z. sa dopĺňa zákaz prevádzkovať v premávke na pozemných komunikáciách vozidlo, ktoré svojimi rozmermi a hmotnosťami prekračuje prípustné rozmery a hmotnosti a nemá povolenie na zvláštne užívanie pozemných komunikácií. 

K bodu 6
Do § 21 odseku 5 sa zavádza splnomocňovacie ustanovenie na vydanie nariadenia vlády, ktorým sa môžu vymedziť najväčšie prípustné rozmery a najväčšie prípustné hmotnosti a spôsob označovania vozidiel pri nadmerných a nadrozmerných prepravách. V súčasnosti je vydané nariadenie vlády SR č. 403/2005 Z. z. o najväčších prípustných rozmeroch a najväčšej prípustnej hmotnosti niektorých vozidiel, ktorým bola do právneho poriadku Slovenskej republiky prebraná smernica Rady 96/53/ES z 25. júla 1996, ktorou sa v Spoločenstve stanovujú najväčšie prípustné rozmery niektorých vozidiel vo vnútroštátnej a medzinárodnej cestnej doprave a maximálna povolená hmotnosť v medzinárodnej. Z hľadiska praxe je potrebné upraviť aj iné kategórie vozidiel.

K bodu 7
Európska únia v nariadeniach upravujúcich typové schvaľovanie, ktoré sú priamo aplikovateľné v členských štátoch, zavádza pre členské štáty do presne určenej lehoty povinnosť prijať do svojho právneho poriadku ustanovenia o sankciách (pokutách) za konkrétne druhy porušení, ktorých skutkové podstaty už sú alebo v budúcnosti budú určené v nariadeniach. 
Do 2. januára 2009 je nevyhnutné zabezpečiť prijatie sankcií za druhy porušení presne špecifikovaných v článku 13 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel.
Navrhovaným znením § 107 ods. 14 písm. e) sa sleduje možnosť splniť takéto povinnosti aj pre budúcnosť bez nutnosti novelizovať zákon č. 725/2004 Z. z. pri každom obdobnom nariadení, ktoré Európska únia príjme.

K bodu 8
Osvedčenia o odbornej spôsobilosti na montáž, opravu a servis, skúšky, technické kontroly zariadení na LPG a CNG pre pohon motorových vozidiel udelené podľa doterajších predpisov sa podľa § 112 ods. 24 považujú za osvedčenia a oprávnenia podľa zákona č. 725/2004 Z. z. Niektoré z uvedených osvedčení boli vydané na neobmedzenú dobu, pričom zákon č. 725/2004 Z. z. ustanovuje pre nových žiadateľov prísne podmienky na získanie oprávnenia na montáž plynových zariadení (§ 87 a 88) ako aj na získanie osvedčenia technika montáže plynových zariadení (§ 91). V súčasnosti nie sú zabezpečené jednotné bezpečnostné, priestorové a technologické podmienky nevyhnutné na realizáciu montáže plynových zariadení do motorových vozidiel pre pracoviská, ktoré majú udelené osvedčenie podľa doterajších predpisov. Za účelom vytvoriť rovnaké podmienky pre všetky osoby vykonávajúce montáž plynových zariadení, je potrebné najneskôr do 30. júna 2009 obmedziť platnosť osvedčení vydaných pred účinnosťou zákona č. 725/2004 Z. z.

K bodom 9 a 10
Ide o zaradenie novej kategórie „snežný skúter“ do prílohy č. 1 zákona č. 725/2004 Z. z. a zároveň o špecifikovanie tejto kategórie. 

K bodu 11
V prílohe č. 1 zákona č. 725/2004 Z. z. sa upresňuje kategória V – ostatné vozidlá.

Čl. VII

Účinnosť zákona sa navrhuje dňom 1. februára 2009 okrem vybraných ustanovení, ktoré si vyžadujú odloženie nadobudnutia účinnosti.