Srbsko a Čierna Hora 

    1. Politicko-ekonomické kritériá
		
1.1. 	koherencia so zahraničnou
politikou SR

	Srbsko a Čierna Hora (SČH) je prioritnou krajinou zahranično-politických záujmov SR v regióne juhovýchodnej Európy. Je to krajina s veľkým a zatiaľ iba málo využitým trhovým potenciálom.
Medzi oboma krajinami neexistujú žiadne otvorené otázky v politickej oblasti a sú dobré predpoklady a podmienky na rozvoj hlavne obchodno-ekonomickej spolupráce.
Poskytovanie rozvojovej pomoci SR tejto krajine je preto v súlade so zahraničnopolitickými záujmami SR a môže napomôcť urýchleniu a prehĺbeniu rozvoja hospodárskej spolupráce.
	
1.2. možnosti využitia komparatívnych výhod  a potenciálu slovenskej ODA

	SR môže v rámci komparatívnych výhod poskytnúť svoje skúsenosti a pomoc pri obnove a rekonštrukcii energetiky (tepelné a vodné elektrárne), v dopravnej infraštruktúre (železnice, mosty, cesty, riečne kanály), pri budovaní čističiek odpadových vôd, pri úprave pitnej vody zvlášť vo Vojvodine, pri likvidácii tuhého a kvapalného odpadu, ako aj v strojárskom, chemickom, petrochemickom priemysle a agrokomplexe.

V oblasti tvorby demokratických inštitúcií a trhového prostredia prebieha spolupráca medzi SR a SČH už istý čas vo forme konzultácií. SR disponuje vlastným know-how, ktoré je pre SČH veľmi užitočné v súčasnej etape reforiem. Ide najmä o tvorbu trhovej ekonomiky, zmenu vlastníckych štruktúr, vytvorenie podnikateľského prostredia a o reformy vo verejnom sektore (riadenie verejných financií, reforma verejnej správy a verejných služieb).
(SR poskytla začiatkom roka 2001 bývalým zväzovým, srbským a čiernohorským  republikovým orgánom materiál o priebehu prvej a druhej vlny privatizácie, o jej pozitívnych a negatívnych javoch. Na treťom zasadnutí Medzivládnej zmiešanej komisie pre obchodno-hospodársku spoluprácu medzi SR a bývalou JZR v decembri 1999 bola v rámci pracovnej skupiny pre priemysel oboznámená juhoslovanská strana konkrétne o procese zmeny vlastníckych štruktúr, o reštrukturalizácii slovenskej hospodárskej infraštruktúry, o tvorbe trhového prostredia, o rozvoji malého a stredného podnikania a jeho prínose pri tvorbe nových pracovných príležitostí, o rekvalifikácií pracovných síl v súvislosti s transformáciou ekonomiky, o harmonizácii hospodárskej legislatívy s EÚ a pod.)

Slovenská ekonomika však zatiaľ dostatočne nevyužíva komparatívne výhody svojho ekonomického potenciálu v obchodno-hospodárskom priestore Srbska a Čiernej Hory. 

							%	
1.3. ekonomická spolupráca a vzájomný obchodný obrat

	Obchodno-hospodárska spolupráca medzi SR a SČH sa realizuje na báze klasickej tovarovej obchodnej výmeny. V dôsledku hospodárskych sankcií v 90. rokoch došlo k prudkému poklesu vzájomnej tovarovej výmeny, pretrhaniu výrobno-kooperačných vzťahov medzi slovenskými a srbsko-čiernohorskými podnikmi najmä z odvetví strojárstva, hutníctva, chemického a petrochemického priemyslu. Najväčší zlom – zníženie vo  vývoji vzájomného zahraničného obratu nastal v roku 1998. Na prelome milénia dochádza znova k postupnému nárastu tovarovej výmeny. SR má so Srbskom a Čiernou Horou aktívnu zahranično-obchodnú bilanciu. V rokoch 2000 až 2002 bol vývoj obratu medzi oboma krajinami v mil. USD nasledovný:

Rok 2000:     vývoz SR do JZR                         29,0
                     dovoz  SR z JZR                           13,8
                     obrat                                              42,8
                     saldo obchodnej bilancie          +  15,2
                     podiel JZR na obrate SR  v %       0,17
Rok 2001:     vývoz SR do JZR                         35,8
                     dovoz  SR z JZR                           13,9
                     obrat                                              59,7
                     saldo obchodnej bilancie          +  21,9
                     podiel JZR na obrate SR v %        0,22
Rok 2002:     vývoz SR do JZR                         72,3
                     dovoz  SR z JZR                           14,5
                     obrat                                              86,8
                     saldo obchodnej bilancie           +  57,8
                     podiel JZR na obrate SR v %         0,28

Súčasná ekonomická spolupráca SR so SČH zaostáva za potenciálom oboch krajín. 
	
2. Logistické a praktické kritériá
		
2.1 prítomnosť ZÚ a možnosti podpory slovenských rozvojových projektov	Na ZÚ SR v Srbsku a Čiernej Hore pôsobí 7 diplomatov. V rámci ZÚ je vytvorené pracovisko Ministerstva hospodárstva SR v zahraničí, ktorého hlavnou náplňou je v spolupráci so slovenskými podnikateľskými subjektmi sledovať vypisovanie tendrov a projektov, na ktorých môžu participovať slovenské firmy s cieľom dosiahnuť vyššiu prítomnosť SR v srbskom a čiernohorskom trhovom prostredí. Najlepšie sa darí slovenským firmám v odvetví energetiky a čiernej metalurgie.
	
2.2 doterajšie skúsenosti a prítomnosť MVO, expertov a súkromných firiem v krajine

	V posledných piatich rokoch medzi najúspešnejšie slovenské podnikateľské subjekty, ktoré realizujú spoluprácu medzi SR a Srbskom, patria: Slovenské energetické strojárne, a. s. Tlmače, U. S. Steel Košice, s. r. o., Severoslovenské celulózky a papierne, a. s. Ružomberok a MATADOR, a. s. Púchov. V rámci rozširovania hospodárskej spolupráce s partnerskými srbskými a čiernohorskými podnikateľskými subjektmi  by bolo veľmi účelné zaktivizovať bilaterálne kontakty na úrovni obchodno-hospodárskych komôr, bankových a finančných inštitúcií oboch krajín. 
							%
Pôsobenie zástupcov MVO v SČH je aktívne a veľmi vysoko hodnotené i zo strany medzinárodného spoločenstva, a to najmä v rámci Bratislavského procesu.
	
2.3 historická previazanosť so SR a tradície doterajšej spolupráce

	Slovensko bolo v rámci bývalej ČSFR, ale aj po vzniku samostatnej SR po politickej, hospodárskej, spoločenskej a kultúrnej značne previazané s bývalou SFRJ i bývalou JZR. V hospodárskej oblasti bola Juhoslávia významných obchodným partnerom, nielen z hľadiska klasickej tovarovej výmeny, ale značný objem zasahoval aj v kooperačno-výrobných vzťahoch v odvetviach strojárstva, chemického a petrochemického priemyslu, ktoré vysokým podielom participovali na celkovom zahraničnom tovarovom obrate.
Historická previazanosť je veľmi silná hlavne v rovine kultúrnej. Vyše 250 rokov vo Vojvodine žije 60-tisícová slovenská národnostná menšina pôsobiaca na zvyšovanie úrovne bilaterálnych vzťahov. Treba spomenúť aj aktívnu spoluprácu MVO oboch krajín. 

V období po demokratických zmenách v Belehrade v októbri až decembri 2000 sa SR stala veľkým obhajcom SČH na medzinárodnej scéne. V stykových aktivitách s predstaviteľmi SČH akcentovala podporu demokratizačným procesom, vnútorným reformám, redefinovanej zahraničnej politike Belehradu a (re)integrácii JZR do medzinárodných zoskupení. Zároveň vyjadrila pripravenosť poskytnúť skúsenosti z transformačných procesov v rôznych oblastiach - napr. budovanie občianskej spoločnosti, transformácia hospodárskeho systému, médií a súdnictva, decentralizácia štátnej správy a posilňovanie úlohy miestnej samosprávy, aproximácia legislatívy k právu EÚ, riešenie menšinovej problematiky a. i. 
	
2.4 prítomnosť slovenskej komunity

	Krajanské prostredie v SČH je unikátne, a to z viacerých dôvodov. Vojvodinskí Slováci tvoria najväčšiu kompaktne žijúcu krajanskú komunitu v diaspóre a sú lojálnou a nespolitizovanou národnostnou menšinou, ktorá je obojstranne vnímaná ako faktor stability vo vzťahoch SR a SČH. Podľa sčítania obyvateľstva bývalej JZR v roku 2002 sa k slovenskej národnosti hlási 59 tisíc obyvateľov, ktorí v najväčšom počte žijú vo Vojvodine. Strešnou krajanskou organizáciou v SČH je Matica slovenská v Juhoslávii, ktorá ako apolitická spoločenská organizácia združuje cca 12.000 členov. 
Predstavitelia mladej slovenskej vojvodinskej menšiny vo väčšom počte študujú alebo si dopĺňajú študijné a vedecké poznatky na slovenských vysokých školách alebo vedecko-výskumných ústavoch. Po ukončení značná časť ich zostáva na Slovensku a pokúšajú sa realizovať spoluprácu na úrovni malého a stredného podnikania.