Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy

Súčasné usporiadanie miestnej štátnej správy

Okresné úrady a krajské úrady ako orgány integrovanej miestnej štátnej správy podľa zákona NR SR č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy v znení neskorších predpisov pôsobia (resp. majú pôsobiť) na týchto úsekoch:
•	úsek kontroly,
•	úsek ochrany prírody a krajiny,
•	úsek ochrany ovzdušia,
•	úsek ochrany vôd,
•	úsek odpadového hospodárstva a prevencie závažných priemyselných havárií,
•	úsek územného plánovania,
•	úsek stavebného poriadku,
•	úsek bytovej politiky,
•	úsek pozemkových úprav,
•	úsek ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu,
•	úsek lesného hospodárstva,
•	úsek poľovníctva,
•	úsek vodného hospodárstva,
•	úsek rybárstva,
•	úsek dopravy,
•	úsek pozemných komunikácií,
•	úsek cestného hospodárstva,
•	úsek sociálnych vecí,
•	úsek štátneho hygienika,
•	úsek štátneho lekára,
•	úsek štátneho farmaceuta,
•	úsek školstva,
•	úsek mládeže,
•	úsek telesnej kultúry,
•	úsek hospodárskej mobilizácie,
•	úsek financií,
•	úsek cien,
•	úsek správy majetku štátu,
•	úsek bezpečnosti štátu,
•	úsek krízového riadenia a úloh bezpečnostných rád,
•	úsek všeobecnej vnútornej správy,
•	úsek správnych evidencií (až od 1. 7. 2004 na základe zákona 441/2001 Z. z.),
•	úsek živnostenského podnikania,
•	úsek informatiky a správy registratúry.

Okresné úrady a krajské úrady ako orgány integrovanej miestnej štátnej správy pôsobia podľa zákona NR SR č. 222/1996 Z. z. v územných obvodoch, ktorými sú kraje a okresy; v týchto obvodoch pôsobia súčasne aj niektoré samostatné orgány špecializovanej miestnej štátnej správy. V súčasnosti je podľa zákona NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov 8 krajov a v nich spolu 79 okresov (územné vymedzenie terajších okresov určuje nariadenie vlády č. 258/1996 Z. z. ktorým sa vydáva Zoznam obcí a vojenských obvodov tvoriacich jednotlivé okresy v znení neskorších predpisov) : 

Súčasný stav: 8 krajov a 79 okresov

Bratislavský kraj
1.	Bratislava I
2.	Bratislava II
3.	Bratislava III
4.	Bratislava IV
5.	Bratislava V
6.	Malacky
7.	Pezinok
8.	Senec
Trnavský kraj
9.	Trnava
10.	Dunajská Streda
11.	Galanta
12.	Hlohovec
13.	Piešťany
14.	Senica
15.	Skalica
Trenčiansky kraj
16.	Trenčín
17.	Bánovce nad Bebravou
18.	Ilava
19.	Myjava
20.	Nové Mesto nad Váhom
21.	Partizánske
22.	Považská Bystrica
23.	Prievidza
24.	Púchov
Nitriansky kraj
25.	Nitra
26.	Komárno
27.	Levice
28.	Nové Zámky
29.	Šaľa
30.	Topoľčany
31.	Zlaté Moravce
Žilinský kraj
32.	Žilina
33.	Bytča
34.	Čadca
35.	Dolný Kubín
36.	Kysucké Nové Mesto
37.	Liptovský Mikuláš
38.	Martin
39.	Námestovo
40.	Ružomberok
41.	Turčianske Teplice
42.	Tvrdošín
Banskobystrický kraj
43.	Banská Bystrica
44.	Banská Štiavnica
45.	Brezno
46.	Detva
47.	Krupina
48.	Lučenec
49.	Poltár
50.	Revúca
51.	Rimavská Sobota
52.	Veľký Krtíš
53.	Zvolen
54.	Žarnovica
55.	Žiar nad Hronom
Prešovský kraj
56.	Prešov
57.	Bardejov
58.	Humenné
59.	Kežmarok
60.	Levoča
61.	Medzilaborce
62.	Poprad
63.	Sabinov
64.	Snina
65.	Stará Ľubovňa
66.	Stropkov
67.	Svidník
68.	Vranov nad Topľou
Košický kraj
69.	Košice I
70.	Košice II
71.	Košice III
72.	Košice IV
73.	Košice - okolie
74.	Gelnica
75.	Michalovce
76.	Rožňava
77.	Sobrance
78.	Spišská Nová Ves
79.	Trebišov

Počet 79 okresných úradov sa však na takmer všetkých úsekoch miestnej štátnej správy považuje z hľadiska efektívnosti jej organizácie za vysoký a ekonomicky náročný. Z hľadiska dostupnosti okresných úradov pre občanov, ako aj pre právnické osoby je tento počet hodnotený na rôznych úsekoch miestnej štátnej správy rozdielne; na časti úsekov sa tiež považuje za zbytočne vysoký, len na niektorých úsekoch existencia spolu 43 stálych alebo dočasných pracovísk (stav k 30.11.2002), detašovaných zo sídla okresného úradu svedčí o potrebe väčšieho priblíženia k občanom.

Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy

Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov musí obsahovať navrhovanú územnú a organizačnú štruktúru orgánov miestnej štátnej správy. 
V územnej štruktúre sa na mnohých úsekoch miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti hľadá vhodný model jej organizácie s menším počtom správnych celkov než je terajších 79 okresov. V predchádzajúcom usporiadaní bolo od roku 1990 do 24. júla 1996 podľa zákona SNR č. 517/1990 Zb. o územnom a správnom členení SR a zákona SNR č. 472/1990 Zb. o organizácii miestnej štátnej správy v znení neskorších predpisov a podľa nariadenia vlády SR č. 548/1990 Zb., ktorým sa ustanovujú sídla okresných a obvodných úradov 38 okresov a okresných úradov a 121 obvodných úradov a územných obvodov ich pôsobnosti ):
38 okresov a 121 územných obvodov z r. 1990 – 1996

1.	Okres Banská Bystrica
1.	Banská Bystrica
2.	Brezno

2.	Okres Bardejov
3.	Bardejov
4.	Giraltovce

3.	Okres Bratislava
5.	Bratislava I
6.	Bratislava II
7.	Bratislava III
8.	Bratislava IV
9.	Bratislava V

4.	Okres Bratislava – vidiek
10.	Malacky
11.	Modra
12.	Pezinok
13.	Senec
14.	Stupava

5.	Okres Čadca
15.	Čadca
16.	Kysucké Nové Mesto
17.	Turzovka

6.	Okres Dolný Kubín
18.	Dolný Kubín
19.	Námestovo
20.	Trstená
21.	Tvrdošín

7.	Okres Dunajská Streda
22.	Dunajská Streda
23.	Šamorín
24.	Veľký Meder

8.	Okres Galanta
25.	Galanta
26.	Sereď
27.	Sládkovičovo
28.	Šaľa

9.	Okres Humenné
29.	Humenné
30.	Medzilaborce
31.	Snina

10.	Okres Komárno
32.	Hurbanovo
33.	Kolárovo
34.	Komárno

11.	Okres Košice
35.	Košice I
36.	Košice II
37.	Košice III
38.	Košice IV
39.	Košice V

12.	Okres Košice – vidiek
40.	Bidovce
41.	Čaňa
42.	Moldava nad Bodvou

13.	Okres Levice
43.	Levice
44.	Šahy
45.	Želiezovce

14.	Okres Liptovský Mikuláš
46.	Liptovský Hrádok

47.	Liptovský Mikuláš
48.	Ružomberok

15.	Okres Lučenec
49.	Fiľakovo
50.	Lučenec
51.	Poltár

16.	Okres Martin
52.	Martin
53.	Turčianske Teplice

17.	Okres Michalovce
54.	Michalovce
55.	Sobrance

18.	Okres Nitra
56.	Nitra
57.	Vráble
58.	Zlaté Moravce

19.	Okres Nové Zámky
59.	Nové Zámky
60.	Štúrovo
61.	Šurany
20.	Okres Poprad
62.	Kežmarok
63.	Poprad
64.	Spišská Stará Ves
65.	Starý Smokovec
66.	Svit

21.	Okres Považská Bystrica
67.	Dubnica nad Váhom
68.	Ilava
69.	Považská Bystrica
70.	Púchov

22.	Okres Prešov
71.	Lipany
72.	Prešov
73.	Sabinov

23.	Okres Prievidza
74.	Handlová
75.	Nováky
76.	Prievidza

24.	Okres Rimavská Sobota
77.	Hnúšťa
78.	Rimavská Sobota
79.	Tornaľa

25.	Okres Rožňava
80.	Dobšiná
81.	Plešivec
82.	Revúca
83.	Rožňava

26.	Okres Senica
84.	Holíč
85.	Myjava
86.	Senica
87.	Skalica

27.	Okres Spišská Nová Ves
88.	Gelnica
89.	Krompachy
90.	Levoča
91.	Spišská Nová Ves

28.	Okres Stará Ľubovňa
92.	Stará Ľubovňa

29.	Okres Svidník
93.	Stropkov
94.	Svidník

30.	Okres Topoľčany
95.	Bánovce nad Bebravou
96.	Partizánske
97.	Topoľčany

31.	Okres Trebišov
98.	Kráľovský Chlmec
99.	Sečovce
100.	Trebišov
101.	Veľké Kapušany

32.	Okres Trenčín
102.	Nové Mesto nad Váhom
103.	Trenčín
104.	Stará Turá

33.	Okres Trnava
105.	Hlohovec
106.	Piešťany
107.	Trnava

34.	Okres Veľký Krtíš
108.	Veľký Krtíš

35.	Okres Vranov nad Topľou
109.	Hanušovce nad Topľou
110.	Vranov nad Topľou

36.	Okres Zvolen
111.	Detva
112.	Krupina
113.	Zvolen

37.	Okres Žiar nad Hronom
114.	Banská Štiavnica
115.	Kremnica
116.	Nová Baňa
117.	Žarnovica
118.	Žiar nad Hronom

38.	Okres Žilina
119.	Bytča
120.	Rajec
121.	Žilina

Optimalizácia usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska dostupnosti jej orgánov pre občanov, čiže rámcové určenie sídiel novonavrhovaných orgánov (resp. aj ich detašovaných pracovísk) sa zakladá na analýze na výkonnom kancelárskom počítači na báze rozmiestnenia obyvateľstva v obciach a vzdialenosti od uvažovaného sídla orgánu miestnej štátnej správy (maticu vzájomnej cestnej vzdialenosti obcí poskytla Doc. Ing. Ľ. Jánošíková zo Žilinskej univerzity) porovnávaním s výsledkami pri jeho inom umiestnení, čiže minimalizáciou počtu „osobokilometrov. V návrhu sa uplatnila aj celková znalosť územia a problematiky rozmiestňovania sídiel orgánov miestnej štátnej správy z hľadiska dostupnosti, vybavenosti jednotlivých miest budovami pre verejnú správu, ďalšími zariadeniami infraštruktúry a známy kumulatívny prístup obyvateľstva k uspokojovaniu jeho potrieb.
Na základe toho sa navrhuje nahradiť sústavu 38 okresov a okresných úradov z rokov 1990 – 1996 sústavou 46 obvodov a obvodných úradov tak, že vo väčšine prípadov vzniknú z bývalých okresov novonavrhované obvody, s týmito rozdielmi:
•	územie bývalého okresu Bratislava – vidiek sa rozdelí na  obvody Malacky, Pezinok a Senec
•	z bývalého okresu Trnava sa odčlení  obvod Piešťany
•	z bývalého okresu Trenčín sa odčlení obvod Nové Mesto nad Váhom
•	z bývalého okresu Galanta sa odčlení obvod Šaľa
•	z bývalého okresu Liptovský Mikuláš sa odčlení  obvod Ružomberok
•	z bývalého okresu Banská Bystrica sa odčlení  obvod Brezno
•	z bývalého okresu Poprad sa odčlení obvod Kežmarok
•	namiesto bývalého okresu Svidník sa zriadi obvod Stropkov

Odchýlky navrhovaných obvodov oproti bývalým okresom z rokov 1990 – 1996 sa navrhujú z týchto dôvodov :
1.	Na území bývalého okresu Bratislava – vidiek žije vyše 160 tis. obyvateľov a toto územie pozostáva z dvoch horským masívom Malých Karpát terénne oddelených a morfologicky diferencovaných geografických celkov – na západe z južnej časti Záhoria (Záhorskej nížiny) a na východe z juhozápadnej časti Trnavskej tabule (Trnavskej pahorkatiny) a severozápadnej časti Podunajskej nížiny. Tieto geografické celky majú aj výrazné dominantné centrá osídlenia – pre časť Záhoria sú to mesto Malacky (17715 obyv.) a pre časť Trnavskej tabule dve mestá Pezinok (21077 obyv.) a Senec (14710 obyv.). Tým sú dané predpoklady na vytvorenie troch obvodov.
Ako iné – menej výhodné – varianty správneho usporiadania prichádzali do úvahy
–	vytvorenie obvodu Bratislava – vidiek so sídlom v meste Bratislava,
–	spojenie celého tohto územia so správnym územím obvodu Bratislava,
–	spojenie západnej časti územia s mestským obvodom Bratislava IV  a východnej časti územia s mestskými obvodmi Bratislava II a Bratislava III, avšak len v prípade, keď by sa územie Bratislavy delilo na viac obvodov.
2.	Bývalý okres Trnava zahrnoval popri území terajšieho okresu Trnava aj územia terajších okresov Hlohovec a Piešťany, s ktorými má spolu vyše 235 tis. obyvateľov; aj nesporne mimoriadne významná kúpeľná funkcia mesta Piešťany a dostatočný počet obyvateľov v území (64 tis.) vytvárajú predpoklady na vytvorenie ďalšieho obvodu. Mesto Piešťany je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru, zatiaľ čo mesto Hlohovec nie je vybavené týmito orgánmi. V rokoch 1960 – 1995 patrili Piešťany medzi najväčšie mestá, ktoré neboli sídlom okresu.
Vzťah okresných miest Piešťany a Hlohovec ku krajskému mestu Trnava je však značne rozdielny, čo vyplýva 
–	zo spomínanej kúpeľnej funkcie mesta Piešťany, ktorá jednoznačne dominuje nad spoločenskou funkciou Hlohovca,
–	z rozdielnej vzdialenosti týchto okresných miest od Trnavy, ktorá je v prípade Hlohovca len 17 km, zatiaľ čo v prípade Piešťan až 34 km,
–	z rozdielneho počtu ich obyvateľov, keďže Hlohovec má len 23660 obyvateľov, zatiaľ čo Piešťany až 30549 obyvateľov.
Iné varianty riešenia nie sú vhodné, pretože funkčná prevaha krajského mesta Trnavy a jeho veľkostná prevaha nad mestom Piešťany, ako aj väčšia vzdialenosť od Hlohovca (25 km) nedávajú predpoklady na pripojenie okresu Hlohovec do obvodu Piešťany. 

3.	Bývalý okres Galanta zahrnoval popri území terajšieho okresu Galanta (95 tis. obyv.), ktorý je začlenený do Trnavského kraja aj územie terajšieho okresu Šaľa (54 tis. obyv.), ktorý je v súčasnosti začlenený do Nitrianskeho kraja. Vzhľadom na to, že pri zrušovaní okresných úradov sa nemá meniť terajšie členenie na kraje a okresy, nie je aktuálne vytvárať obvod z celého územia bývalého okresu Galanta. Preto sa navrhuje vytvoriť samostatný obvod Šaľa z územia jeho terajšieho okresu.

4.	Bývalý okres Trenčín zahrnoval popri území terajšieho okresu Trenčín (113 tis. obyv.) aj územie terajšieho okresu Nové Mesto nad Váhom (63 tis. obyv.); spolu s okresmi Ilava, ktoré nemajú predpoklady vytvoriť samostatné obvody a pre ktoré je mesto Trenčín ako sídlo obvodu najatraktívnejšie a po započítaní okresu Myjava, (ktorý nemôže tvoriť samostatný obvod, ani patriť v rámci Trenčianskeho kraja do niektorého iného obvodu) by teraz mal až vyše 305 tis. obyvateľov.
Preto sa navrhuje zriadenie ďalšieho obvodu, pre ktorý je svojou veľkosťou i polohou najvhodnejším sídlom Nové Mesto nad Váhom (21297 obyv.). Mesto je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru, zatiaľ čo mestá Myjava a Bánovce nad Bebravou nie sú vybavené všetkými týmito orgánmi. Iné riešenia by neboli vhodné, keďže mesto Ilava má len 5403 obyv., pričom okres Bánovce nad Bebravou počtom obyvateľov (39 tis.) nemá predpoklady byť samostatným obvodom a svojou polohou nemá predpoklady byť sídlom obvodu, do ktorého by patrilo i územie niektorého z ďalších okresov.

5.	Bývalý okres Liptovský Mikuláš zahrnoval popri území terajšieho okresu Liptovský Mikuláš (74 tis. obyv.) aj územie terajšieho okresu Ružomberok (59 tis. obyv.); takže spolu teraz majú vyše 133 tis. obyvateľov. V rokoch 1960 – 1995 patril Ružomberok medzi najväčšie mestá, ktoré neboli sídlom okresu. Ružomberok je aj významným strediskom služieb a sídlom samostatnej univerzity. Mesto je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru. 
Preto sa navrhuje odčleniť z bývalého okresu Liptovský Mikuláš obvod Ružomberok.
6.	Bývalý okres Banská Bystrica zahrnoval popri území terajšieho okresu Banská Bystrica (112 tis. obyv.) aj územie terajšieho okresu Brezno (66 tis. obyv.); takže spolu by teraz mali vyše 178 tis. obyvateľov. Okrem toho vzdialenosť medzi okresným mestom a obcou Telgárt na najvzdialenejšom okraji okresu Banská Bystrica je až 98 km, čo je najviac v SR; vytvorením obvodu so sídlom v meste Brezno sa zmenší na 55 km. Mesto je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru.
Preto sa navrhuje odčleniť z bývalého okresu Banská Bystrica obvod Brezno.
7.	Bývalý okres Poprad zahrnoval popri území terajšieho okresu Poprad (105 tis. obyvateľov) aj územie terajšieho okresu Kežmarok (64 tis. obyvateľov), s okresom Levoča (32 tis. obyvateľov), ktorý by v rámci Prešovského kraja nebolo možné vhodnejšie začleniť, by mal obvod zložený z týchto troch okresov spolu až vyše 201 tis. obyvateľov.
Vzhľadom na to a s prihliadnutím na významnú funkciu mesta Kežmarok vo vzťahu k Vysokým Tatrám i na jeho osobitné postavenie ako sídla slovensko – poľského Euroregiónu Tatry sa navrhuje odčleniť z bývalého okresu Poprad obvod Kežmarok. 

8.	V prešovskom kraji sa prejavila potreba určiť ako sídlo novonavrhovaného obvodu Stropkov vzhľadom na centrálnejšiu polohu tohto mesta oproti mestu Svidník. V minulosti už v niektorých obdobiach (napr. v rokoch 1949 – 1960) boli obe tieto mestá sídlami malých okresov, zatiaľ čo v obdobiach veľkých okresov bolo sídlom striedavo jedno alebo druhé z nich: do roku 1925 to bol Svidník (Vyšný Svidník), v rokoch 1925 – 1949 Stropkov, v rokoch 1968 – 1996 Svidník. Na vytvorenie dvoch obvodov nie sú ekonomické predpoklady, keďže ich územia majú spolu len 55 tis. obyvateľov. Pritom v meste Svidník bude nesporne potrebné zriadiť detašované stále pracovisko.
Z uvedených dôvodov sa navrhuje v súvislosti so zrušením okresných úradov pre činnosti, ktoré vykonávajú okresné úrady a ktoré nebudú decentralizované na územnú samosprávu, a pre ktoré nebudú zriadené osobitné orgány špecializovanej miestnej štátnej správy zriadiť 46 obvodných úradov, vykonávajúcich všeobecnú miestnu štátnu správu:

Návrh siete obvodných úradov

Bratislavský kraj
1.	Bratislava
2.	Malacky
3.	Pezinok
4.	Senec

Trnavský kraj
5.	Trnava
6.	Dunajská Streda
7.	Galanta
8.	Piešťany
9.	Senica

Trenčiansky kraj
10.	Trenčín
11.	Nové Mesto nad Váhom
12.	Považská Bystrica
13.	Prievidza

Nitriansky kraj
14.	Nitra
15.	Komárno
16.	Levice
17.	Nové Zámky
18.	Šaľa
19.	Topoľčany

Žilinský kraj
20.	Žilina
21.	Čadca
22.	Dolný Kubín
23.	Liptovský Mikuláš
24.	Martin
25.	Ružomberok

Banskobystrický kraj
26.	Banská Bystrica
27.	Brezno
28.	Lučenec
29.	Rimavská Sobota
30.	Veľký Krtíš
31.	Zvolen
32.	Žiar nad Hronom

Prešovský kraj
33.	Prešov
34.	Bardejov
35.	Humenné
36.	Kežmarok
37.	Poprad
38.	Stará Ľubovňa
39.	Stropkov 
40.	Vranov nad Topľou

Košický kraj
41.	Košice
42.	Košice – okolie
43.	Michalovce
44.	Rožňava
45.	Spišská Nová Ves
46.	Trebišov

Ak by počet obvodov mal byť vyšší, prichádzalo by do úvahy najmä z hľadiska rovnomernosti rozmiestnenia v území a dostupnosti pre občanov popri uvedených aj zriadenie ďalších obvodov z terajších okresov
•	Zlaté Moravce,
•	Námestovo,
•	Revúca.
Len za predpokladu zmeny terajšieho územného a správneho členenia (čiže novelizáciou zákona č. 221/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov) by bolo možné zriadiť obvody 
•	Štúrovo,
•	Kráľovský Chlmec,
pretože pre obvod Štúrovo by sa muselo odčleniť územie z okresu Nové Zámky a pre Kráľovský Chlmec najmä z okresu Trebišov a sčasti zrejme aj z okresu Michalovce.
O počtoch a sídlach obvodných úradov, ako aj ostatných novozriaďovaných orgánov miestnej štátnej správy sa definitívne rozhodne prijatím zákonov, ktorými sa budú tieto orgány zriaďovať.

Odvetvové návrhy organizačného usporiadania miestnej štátnej správy

V materiáloch poskytnutých (resp. opätovne potvrdených) sekcii verejnej správy ministerstva vnútra navrhujú príslušné ústredné orgány na úsekoch v ich odvetvovej pôsobnosti ako optimálne z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a  z hľadiska dostupnosti pre občanov takéto usporiadanie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, ktorú dosiaľ vykonávali krajské úrady a okresné úrady:
Úrad vlády SR navrhuje zriadiť pre úsek kontroly 8 expozitúr Úradu vlády SR v sídlach krajov.
Ministerstvo životného prostredia SR navrhlo pre úseky ochrany prírody a krajiny, ochrany ovzdušia, ochrany vôd, odpadového hospodárstva a prevencie závažných priemyselných havárií zriadiť 6 oblastných úradov životného prostredia (ako rozpočtové organizácie) v Bratislave, Prievidzi, Žiline, Banskej Bystrici a Michalovciach a 36 obvodných úradov životného prostredia (zapojené na rozpočet oblastných úradov, s administratívno-správnou subjektivitou). Nevylučuje však možnosť zriadiť 8 oblastných úradov životného prostredia a 46 obvodných úradov životného prostredia. Potrebu samostatnej špecializovanej miestnej štátnej správy pre životné prostredie zdôvodňuje negatívnymi skúsenosťami z činnosti na týchto úsekoch po jej integrácii s ostatnými úsekmi, ale aj existenciou zázemia vlastných odborných organizácií. Ako hlavný dôvod na špecifické počty úradov a osobitné vymedzenie územných obvodov ich pôsobnosti uvádza uplatnenie požiadaviek rámcovej smernice Európskej únie č. 2000/60/EHS o vode, podľa ktorej územnú pôsobnosť na týchto úsekoch určujú povodia riek (Dunaj, Váh, Hron, Poprad, Hornád, Bodrog). Dostupnosť pre občanov na týchto úsekoch nepovažuje za prioritnú a vzhľadom na uskutočnenú decentralizáciu pôsobností na územnú samosprávu považuje za možné považovať ju za irelevantnú. Pri návrhu sídiel orgánov miestnej štátnej správy vychádza zo siete súčasných krajských a okresných miest s prihliadnutím na environmentálne hľadiská a na podmienky výhodné na jej výkon.
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR navrhuje pre úseky územného plánovania, stavebného poriadku a bytovej politiky zriadiť 8 oblastných stavebných správ (ako rozpočtové organizácie) a umiestniť ich v sídlach krajov; nenavrhuje však zriadenie orgánov miestnej štátnej správy na úrovni nižšej ako krajskej, pretože výkon štátnej správy na tejto úrovni prešiel v celom rozsahu na samosprávu miest a obcí.
Ministerstvo pôdohospodárstva SR navrhuje zriadiť
pre úseky pozemkových úprav a ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu 8 vyšších pozemkových úradov v krajských mestách (ako rozpočtové organizácie) a 46 pozemkových úradov (bez právnej subjektivity). Potrebu samostatnej špecializovanej miestnej štátnej správy zdôvodňuje rozsiahlou agendou a úzko špecifickými problémami vlastníckych vzťahov, životného prostredia, tvorby krajiny a racionálneho poľnohospodárstva. Pri navrhovaní sledovalo zámer vytvoriť silné a funkčné úrady, a preto redukovať ich počet a konštatuje, že na tomto úseku sa nevyžaduje pravidelný kontakt s občanmi na úrade, pretože konania sa uskutočňuje buď priamo na mieste, alebo ho možno riešiť listovým stykom; 
pre úseky lesného hospodárstva a poľovníctva 8 vyšších lesných úradov v krajských mestách (ako rozpočtové organizácie) a 39 lesných úradov (bez právnej subjektivity). Návrh vychádza z prírodných pomerov, z výmery lesov, ako aj z existujúceho vybavenia budovami a jednoduchej dostupnosti z územných obvodov pôsobnosti úradov, aj keď správna činnosť sa vykonáva zo 70 % v teréne súčasne s poradenskou činnosťou;
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR navrhuje pre úseky dopravy, pozemných komunikácií a cestného hospodárstva zriadiť 8 krajských úradov cestnej dopravy a pozemných komunikácií (bez právnej subjektivity) a 46 obvodných úradov cestnej dopravy a pozemných komunikácií (bez právnej subjektivity). Navrhované umiestnenie týchto úradov a pracovísk zodpovedá sieti dopravných inšpektorátov vzhľadom na to, že niektoré z ich pôsobností bezprostredne na seba nadväzujú.
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR navrhuje v súlade s uznesením vlády SR č. 489/2003 zriadiť pre úsek sociálnych vecí a služieb zamestnanosti Ústredie sociálnych vecí a služieb zamestnanosti SR a 45 územných úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti (ako rozpočtové organizácie s právnou subjektivitou), ktoré budú môcť na zabezpečenie výkonu niektorých činností po schválení ministerstvom zriaďovať a zrušovať pracoviská mimo svojho sídla a určovať rozsah ich činnosti a územné obvody ich výkonu. Predpokladá, že výkon miestnej štátnej správy na tomto úseku sa bude zabezpečovať spolu s týmito pracoviskami na 121 miestach.
Ministerstvo zdravotníctva SR navrhuje pre úsek štátneho hygienika navrhuje zriadiť na celoslovenskej úrovni jeden Národný ústav verejného zdravotníctva ako rozpočtovú organizáciu s právnou subjektivitou na výkon II. stupňa špecializovanej štátnej správy a 36 regionálnych ústavov verejného zdravotníctva ako rozpočtové organizácie s právnou subjektivitou a rozšírenou pôsobnosťou, ktoré budú vykonávať aj I. stupeň špecializovanej štátnej správy na úseku štátneho hygienika (verejného zdravotníctva).
Ministerstvo školstva SR navrhuje zriadiť pre úseky školstva, mládeže a telesnej kultúry 8 školských úradov (ako rozpočtové organizácie).
Ministerstvo vnútra SR pre úseky všeobecnej vnútornej správy, správnych evidencií, živnostenského podnikania, informatiky a správy registratúr, ako aj financií, cien a správy majetku štátu navrhuje zriadiť ako orgány všeobecnej miestnej štátnej správy 8 krajských úradov (ako rozpočtové organizácie) a 46 obvodných úradov (bez právnej subjektivity, ale so samostatným rozhodovaním v administratívnosprávnych veciach). Popri nich navrhuje aj zriadenie 75 detašovaných stálych pracovísk obvodných úradov vo všetkých 33 sídlach terajších okresov, v ktorých nebudú zriadené obvodné úrady, ako aj v ďalších 42 mestách a obciach). 
Z ostatných ministerstiev nenavrhujú zriadiť osobitné orgány špecializovanej miestnej štátnej správy, ale začleniť úseky v ich odvetvovej pôsobnosti spolu s úsekmi všeobecnej miestnej štátnej správy do 8 krajských úradov (ako rozpočtových organizácií) a 46 obvodných úradov : 
Ministerstvo hospodárstva, správy a privatizácie národného majetku SR pre úsek hospodárskej mobilizácie,
Ministerstvo financií SR pre úsek financií, cien a správy majetku štátu (pre činnosti správy majetku štátu),
Ministerstvo obrany SR pre úseky krízového riadenia, mobilizácie ozbrojených síl SR, odvodov a úloh bezpečnostných rád.

Návrhy na umiestnenie orgánov miestnej štátnej správy

Ústredné orgány štátnej správy navrhujú z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov ako optimálne takéto umiestnenie sídiel orgánov miestnej štátnej správy (resp aj ich detašovaných pracovísk) do jednotlivých okresov (tabuľka č. 1) :

Tabuľka č. 1

Návrhy ústredných úradov na umiestnenie jednotlivých orgánov miestnej štátnej správy

v okrese (resp.
v hlavnom meste Bratislave,
v meste Košiciach, príp. aj v niektorých mestách, ktoré nie sú sídlami okresov)

Expozitúry Úradu vlády SR

Oblastný úrad
životného prostredia

Obvodný úrad
životného prostredia

Oblastná stavebná správa

Vyšší pozemkový úrad

Pozemkový úrad

Vyšší lesný úrad

Lesný úrad

Krajský úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií

Obvodný úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií

Územný úrad sociálnych vecí 
a služieb zamestnanosti

Pracovisko Územného úradu sociálnych vecí a služieb zamestnanosti mimo jeho sídla

Regionálny ústav
verejného zdravotníctva

Školský úrad

Krajský úrad

Obvodný úrad

Počet detašovaných stálych pracovísk obvodného úradu a názvy ich sídiel,
pokiaľ majú byť umiestnené aj mimo terajšieho sídla okresu (SO)

Bratislavský kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
hlavné mesto Bratislava | n | n | | n | n | | n | n | n | n | n | | n | n | n | | |
Bratislava I | | | | | | n | | | | | | n | | | | n | |
Bratislava II | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Bratislava III | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Bratislava IV | | | n | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Bratislava V | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Malacky | | | | | | n | | n | | n | n | | | | | n | 1 | Stupava
Pezinok | | | | | | n | | n | | n | n | | | | | n | 1 | Modra
Senec | | | | | | | | | | n | | n | | | | n | |
Trnavský kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
Trnava | n | | n | n | n | n | n | n | n | n | n | | n | n | n | n | |
Dunajská Streda | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 2 | Šamorín,Veľký Meder
Galanta | | | n | | | n | | | | n | n | | n | | | n | 2 | Sereď,Sládkovičovo
Hlohovec | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Piešťany | | | | | | | | n | | n | n | | | | | n | |
Senica | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Skalica | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO,Holíč
Trenčiansky kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
Trenčín | n | | n | n | n | n | n | n | n | n | n | | n | n | n | n | |
Bánovce nad Bebravou | | | | | | | | | | | n | | | | | | 1 | SO
Ilava | | | | | | | | | | | | n | | | | | 2 | SO,Dubnica nad Váhom
Myjava | | | | | | | | | | | | n | | | | | 2 | SO,Stará Turá
Nové Mesto nad Váhom | | | | | | n | | n | | n | n | | | | | n | |
Partizánske | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Považská Bystrica | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Prievidza | | n | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 2 | Handlová,Nováky
Púchov | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Nitriansky kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
Nitra | n | | n | n | n | n | n | n | n | n | n | | n | n | n | n | 1 | Vráble
Komárno | | | n | | | n | | | | n | n | | n | | | n | 2 | Hurbanovo,Kolárovo
Levice | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 2 | Šahy,Želiezovce
Nové Zámky | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 2 | Štúrovo,Šurany
Šaľa | | | | | | | | n | | n | | n | | | | n | |
Topoľčany | | | n | | | n | | | | n | n | | n | | | n | |
Zlaté Moravce | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO

v okrese (resp.
v hlavnom meste Bratislave,
v meste Košiciach, príp aj v niektorých mestách, ktoré nie sú sídlami okresov)

Expozitúry Úradu vlády SR

Oblastný úrad
životného prostredia

Obvodný úrad
životného prostredia

Oblastná stavebná správa

Vyšší pozemkový úrad

Pozemkový úrad

Vyšší lesný úrad

Lesný úrad

Krajský úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií

Obvodný úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií

Územný úrad sociálnych vecí 
a služieb zamestnanosti

Pracovisko Územného úradu sociálnych vecí a služieb zamestnanosti mimo jeho sídla

Regionálny ústav
verejného zdravotníctva

Školský úrad

Krajský úrad

Obvodný úrad

Počet detašovaných stálych pracovísk obvodného úradu a názvy ich sídiel,
pokiaľ majú byť umiestnené aj mimo terajšieho sídla okresu (SO)

Žilinský kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
Žilina | n | n | n | n | n | n | n | n | n | n | n | | n | n | n | n | 1 | Rajec
Bytča | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Čadca | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 1 | Turzovka
Dolný Kubín | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Kysucké Nové Mesto | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Liptovský Mikuláš | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 1 | Liptovský Hrádok
Martin | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Námestovo | | | | | | | | | | | n | | | | | | 1 | SO
Ružomberok | | | n | | | n | | n | | n | n | | | | | n | |
Turčianske Teplice | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Tvrdošín | | | | | | | | | | | | n | | | | | 2 | SO,Trstená
Banskobystrický kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
Banská Bystrica | n | n | n | n | n | n | n | n | n | n | n | | n | n | n | n | |
Banská Štiavnica | | | n | | | | | | | | n | | | | | | 1 | SO
Brezno | | | n | | | n | | n | | n | n | | | | | n | |
Detva | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Krupina | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Lučenec | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 1 | Fiľakovo
Poltár | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Revúca | | | | | | n | | | | | n | n | | | | | 2 | SO,Tornaľa
Rimavská Sobota | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 1 | Hnúšťa
Veľký Krtíš | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Zvolen | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Žarnovica | | | | | | | | | | | | n | | | | | 2 | SO,Nová Baňa
Žiar nad Hronom | | | | | | n | | n | | n | | n | n | | | n | 1 | Kremnica
Prešovský kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
Prešov | n | | n | n | n | n | n | n | n | n | n | | n | n | n | n | |
Bardejov | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Humenné | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | |
Kežmarok | | | | | | n | | | | n | n | | | | | n | 1 | Spišská Stará Ves
Levoča | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Medzilaborce | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Poprad | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 2 | Svit,Vysoké Tatry
Sabinov | | | | | | | | | | | | n | | | | | 2 | SO,Lipany
Snina | | | | | | | | n | | | | n | | | | | 2 | SO,Medzilaborce
Stará Ľubovňa | | | | | | n | | n | | n | | n | n | | | n | |
Stropkov | | | | | | | | n | | n | n | | | | | n | |
Svidník | | | | | | n | | | | | | n | n | | | | 2 | SO,Giraltovce
Vranov nad Topľou | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 1 | Hanušovce nad Topľou
Košický kraj | | | | | | | | | | | | | | | | | |
mesto Košice | n | n | | n | n | | n | n | n | n | n | | n | n | n | | |
Košice I | | | n | | | n | | | | | | n | | | | n | |
Košice II | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Košice III | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Košice IV | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Košice – okolie | | | | | | n | | | | n | | n | | | | n | 3 | Bidovce,Čaňa,Moldava n.B.
Gelnica | | | | | | | | n | | | | n | | | | | 1 | SO
Michalovce | | n | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 1 | Veľké Kapušany
Rožňava | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 2 | Dobšiná,Plešivec
Sobrance | | | | | | | | | | | | n | | | | | 1 | SO
Spišská Nová Ves | | | n | | | n | | n | | n | n | | n | | | n | 1 | Krompachy
Trebišov | | | n | | | n | | | | n | n | | n | | | n | 2 | Kráľovský Chlmec, Sečovce

Poznámka: na výkon II. stupňa špecializovanej štátnej správy na úseku štátneho hygienika sa predpokladá zriadiť na celoslovenskej úrovni jeden Národný ústav verejného zdravotníctva so sídlom v Bratislave ako rozpočtovú organizáciu s právnou subjektivitou.
Pracoviská obvodných úradov mimo ich sídiel, ako aj pracoviská územných úradov sociálnych vecí sa mimo ich sídiel navrhujú zriadiť vo všetkých sídlach terajších okresov a okrem toho 
•	v Bratislavskom kraji aj v mestách Modra a Stupava,
•	v Trnavskom kraji aj v mestách Veľký Meder, Šamorín, Sládkovičovo, Sereď a Holíč,
•	v Trenčianskom kraji aj v mestách Nováky, Handlová, Stará Turá a Dubnica nad Váhom, 
•	v Nitrianskom kraji aj v mestách Štúrovo (pokiaľ nebude sídlom obvodného úradu), Hurbanovo, Kolárovo, Želiezovce, Šahy a Šurany,
•	v Žilinskom kraji aj v mestách Rajec, Turzovka, Trstená a Liptovský Hrádok,
•	v Banskobystrickom kraji aj v mestách Kremnica, Nová Baňa, Fiľakovo, Tornaľa a Hnúšťa,
•	V prešovskom kraji aj v mestách Svit, Vysoké Tatry, Lipany, Spišská Stará Ves, Hanušovce nad Topľou a Giraltovce,
•	v Košickom kraji aj v mestách Plešivec, Dobšiná, Krompachy, Moldava nad Bodvou, Čaňa, Bidovce, Sečovce, Veľké Kapušany a Kráľovský Chlmec (pokiaľ nebude sídlom obvodného úradu). 

Súčasne ústredné orgány navrhujú prípadne doplniť túto sieť podľa špecifických potrieb niektorých úsekov aj o ďalšie detašované stále alebo dočasné pracoviská v niektorých ďalších mestách alebo iných obciach.
Umiestnenie väčšiny orgánov sa v tabuľke uvádza do vzťahu len k územiu okresov preto, aby sa ponechala primeraná voľnosť ministerstvám pri určovaní obce, ktorá má byť v rámci okresu sídlom orgánu miestnej štátnej správy; z toho istého dôvodu sa v Bratislave a v Košiciach uvádza umiestnenie niektorých orgánov len na celomestskej úrovni. Identifikovať umiestnenie orgánov územím okresov možno preto, lebo pri rušení okresných úradov sa majú okresy ako jednotky územného a správneho členenia štátu zachovať, aj keď možno predpokladať ich modifikáciu v niektorej z ďalších etáp reformy miestnej verejnej správy. Pokiaľ sa zvažuje aj možnosť umiestniť niektoré obvodné úrady výslovne do miest, ktoré nie sú sídlami okresov, sú špecifikované aj takéto mestá.
.
Optimalizácia usporiadania úsekovej štruktúry miestnej štátnej správy
Po zhodnotení návrhov príslušných ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sa uplatnili aj v Koncepcii usporiadania miestnej štátnej správy, považujeme na zabezpečovanie úloh miestnej štátnej správy za efektívnu a pre občanov za dostatočne dostupnú takúto štruktúru budúcich orgánov miestnej štátnej správy na jednotlivých úsekoch a úrovniach (tabuľka č. 2):
Tabuľka č. 2

Navrhovaná štruktúra orgánov miestnej štátnej správy
Orgány miestnej štátnej správy a doterajšie úseky (resp. činnosti) KÚ a OÚ v ich pôsobnosti
krajská úroveň | počet | úroveň nižšia ako krajská | počet

expozitúry Úradu vlády SR (v sídlach krajov)
úsek kontroly

8

Krajský úrad životného prostredia
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek starostlivosti o životné prostredie a pre ekologické aspekty územného plánovania

8

Obvodný úrad životného prostredia
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek starostlivosti o životné prostredie a pre ekologické aspekty územného plánovania

36

Krajský stavebný úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek územného plánovania okrem ekologických aspektov, stavebného. poriadku, vyvlastňovania a bytovej politiky

8

nezriaďuje sa

Krajský pozemkový úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre pozemkový úsek a úsek ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu

8

Obvodný pozemkový úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre pozemkový úsek a úsek ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu

46

Krajský lesný úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek lesného hospodárstva a poľovníctva

8

Obvodný lesný úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek lesného hospodárstva a poľovníctva

39

Krajský úrad cestnej dopravy a pozemných komunikácií
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek cestnej dopravy a cestného hospodárstva

8

Obvodný úrad cestnej dopravy a pozemných komunikácií
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek cestnej dopravy a cestného hospodárstva

46

Územný úrad sociálnych vecí a služieb zamestnanosti
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek sociálnych vecí a služieb zamestnanosti

46

Územný úrad sociálnych vecí a služieb zamestnanosti – pracovisko mimo sídla
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek sociálnych vecí a služieb zamestnanosti

75

Regionálny ústav verejného zdravotníctva 
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek verejného zdravotníctva

36

Krajský školský úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek školstva, mládeže a telesnej kultúry

8

nezriaďuje sa

Krajský úrad
orgán všeobecnej miestnej štátnej správy pre úseky, na ktorých sa nezriaďujú orgány špecializovanej miestnej štátnej správy

8

Obvodný úrad
orgán všeobecnej miestnej štátnej správy pre úseky, na ktorých sa nezriaďujú orgány špecializovanej miestnej štátnej správy

46

úseky :
krízového riadenia a hospodárskej mobilizácie 
(vnútorná bezpečnosť štátu, obrana, hospodárska mobilizácia, ochrana utajovaných skutočností, sekretariát krízového štábu kraja, sekretariát bezpečnostnej rady kraja),
všeobecnej vnútornej správy 
(matričné veci, štátoobčianske veci, priestupky, voľby a referendum, štátne symboly, verejné zbierky, registrácia neziskových organizácií poskytujúcich verejnoprospešné služby, registrácia neinvestičných fondov, registrácia záujmových združení právnických osôb, registrácia združení obcí, územné a správne usporiadanie, právna pomoc samosprávam, sčítanie obyvateľov, domov a bytov),
správnych evidencií 
(správne evidencie, register obyvateľov),
živnostenského podnikania,
informatiky,
civilnej ochrany obyvateľstva (civilná ochrana obyvateľstva, integrovaný záchranný systém),
financií, cien a správy majetku štátu,
správy registratúry

úseky :
krízového riadenia a hospodárskej mobilizácie 
(vnútorná bezpečnosť štátu, obrana, hospodárska mobilizácia, ochrana utajovaných skutočností, sekretariát krízového štábu obvodu, sekretariát bezpečnostnej rady obvodu),
všeobecnej vnútornej správy, 
(matričné veci, štátoobčianske veci, priestupky, voľby a referendum, štátne symboly, verejné zbierky, právna pomoc samospráve, sčítanie obyvateľov, domov a bytov)

správnych evidencií
(správne evidencie, register obyvateľov),
živnostenského podnikania,
informatiky,
civilnej ochrany obyvateľstva (civilná ochrana obyvateľstva),

správy registratúry

Pracoviská obvodného úradu, detašované mimo jeho sídla
-	v sídlach terajších okresov stále pracoviská, s pôsobnosťou na všetkých úsekoch obvodného úradu, ktoré nebudú sídlami obvodných úradov,
-	v ďalších sídlach stále alebo dočasné pracoviská s pôsobnosťou diferencovanou na niektoré úseky

75

(33)

(42)

Poznámka :	názvy novo navrhovaných orgánov miestnej štátnej správy sú upravené podľa Návrhu terminológie v miestnej štátnej správe, ktorý ministerstvo vnútra predkladá na rokovanie vlády súčasne s Návrhom optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov.