Informácia o predpokladanom dopade vstupu Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev na verejné financie v rokoch 2004, 2005 a 2006

1.	Príspevky SR do ES  

Príspevky SR do ES sa členia na odvody do všeobecného rozpočtu ES (vlastné zdroje) a príspevky s osobitným mechanizmom v rámci všeobecného rozpočtu ES (Výskumný fond pre uhlie a oceľ, Európsky rozvojový fond).
Od 1.1.2004 pristupujúce krajiny už nebudú ako doteraz prispievať do programov osobitnými finančnými príspevkami (v zmysle Prístupovej zmluvy, časť 4., hlava 1, článok 32), ale formou odvodov vlastných zdrojov do všeobecného rozpočtu ES. Budú mať plnoprávnu účasť v programoch bez ohľadu na to, že do rozpočtu ES začnú prispievať až od 1.5.2004. 
	Celkovo v rokoch 2004-2006 sa očakávajú príspevky SR do ES vo výške 42 827 mil. Sk (bez príspevkov do Európskeho rozvojového fondu).

1.1 Odvody SR do všeobecného rozpočtu ES - vlastné zdroje ES
Od 1. mája 2004 bude SR odvádzať do všeobecného rozpočtu ES svoje odvody -vlastné  zdroje ES. 
V súčasnosti platný systém vlastných zdrojov ES pozostáva z tradičných vlastných zdrojov (clo, poľnohospodárske poplatky a odvody z produkcie cukru), zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty, zdroja založeného na  hrubom  národnom  produkte a korekcie Veľkej Británie.
Vlastné zdroje ES sú stanovené, vyberané, platené a kontrolované v zmysle predpisov o systéme vlastných zdrojov. Pre výber a platenie vlastných zdrojov bude vybudovaný samostatný systém do 1.5.2004.
Tabuľka č. 1:  Predpokladaná kvantifikácia celkového dopadu odvodov SR do všeobecného rozpočtu ES na štátny rozpočet SR v rokoch 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. Sk		
	2004   	2005	2 006	
Tradičné vlastné zdroje	1 512	2 261	2 261	
Zdroj z  dane z pridanej hodnoty	1 176	1 890	1 974	
Zdroj z  hrubého národného produktu	6 846	10 374	10 626	
Podiel na korekcii Veľkej Británie	924	1 386	1 470	
Vlastné zdroje spolu	10 458	15 911	16 331	
V roku 2004 sa predpokladá výška odvodov do všeobecného rozpočtu ES (bez odvodov z produkcie cukru) vo výške 10 458 mil. Sk, v roku 2005 - 15 911 mil. Sk a v roku 2006 – 16 331 mil. Sk. 
V roku 2004 SR nebude platiť odvody z produkcie cukru, tie sa začnú platiť až od roku 2005. Hlavným dôvodom je to, že odvody z produkcie cukru sa platia v kalendárnom roku, v ktorom končí obchodný rok, tzn. že odvody z produkcie cukru za rok 2004 sa budú platiť v roku 2005 (obchodný rok trvá od 1. júla do 30. júna). Odvody z produkcie cukru sú platené výrobcami cukru a teda nepredstavujú dodatočnú záťaž pre ŠR. Podiel na vybraných odvodoch z produkcie cukru vo výške 25%  si však ponecháva štát ako kompenzáciu nákladov súvisiacich s ich výberom a tieto prostriedky sa stávajú dodatočným príjmom ŠR (v roku 2005 – 72,45 mil. Sk a v roku 2006 – 72,45 mil. Sk). 
Odvody do všeobecného rozpočtu ES (okrem odvodov z produkcie cukru) predstavujú dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu, ktoré sa prejavuje znížením príjmov a zvýšením výdavkov štátneho rozpočtu. 

1.1.1 Zníženie príjmov štátneho rozpočtu
Tradičné vlastné zdroje (clo a poľnohospodárske poplatky) v objeme 1 512 mil. Sk v roku 2004 a v objeme 2 261 mil. Sk v rokoch 2005 a 2006, ktorý predstavuje 75 % z celkovej sumy vybraných tradičných vlastných zdrojov, sa realizujú znížením príjmov štátneho rozpočtu. Slovenská republika si ponecháva 25% z celkovej sumy vybraných tradičných vlastných zdrojov ako kompenzáciu nákladov spojených s ich výberom, pričom tento podiel sa stáva príjmom štátneho rozpočtu. 
V zmysle § 5 ods. 1 písmena l) zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o rozpočtových pravidlách“) “podiel na vybratých finančných prostriedkoch odvádzaných do rozpočtu Európskych spoločenstiev ako kompenzácia výdavkov súvisiacich s ich výberom” je súčasťou príjmov štátneho rozpočtu.   
Z hľadiska medziročného porovnania sa príjmová stránka štátneho rozpočtu zníži o výnos cla za mesiace máj - december okrem tej časti, ktorá ostáva ako kompenzácia za jeho výber.

1.1.2. Zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu
	Rozhodujúca časť príspevkov SR do všeobecného rozpočtu ES sa bude realizovať prostredníctvom výdavkovej stránky rozpočtu.
	V zmysle § 6 ods. 1 písmena c) zákona o rozpočtových pravidlách vyplýva, že z výdavkov štátneho rozpočtu sa hradia "odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev zo zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty a zo zdroja založeného na hrubom národnom produkte".
Tieto príspevky v roku 2004 sa očakávajú vo výške 8 946 mil.  Sk, v roku 2005 vo výške 13 650 mil.  Sk a v roku 2006 vo výške 14 070 mil.  Sk.

1.1.3 Príspevky SR do ES s osobitným mechanizmom v rámci všeobecného rozpočtu ES

1.1.3.1  Výskumný fond pre uhlie a oceľ
	Nové členské krajiny ES sa stanú plnoprávnymi členmi Výskumného fondu pre uhlie a oceľ odo dňa vstupu do ES. Každý nový členský štát bude prispievať vopred dohodnutou finančnou čiastkou do fondu, a to proporcionálne k významu jeho uhliarskeho a oceliarskeho sektora podľa metodológie aplikovanej na súčasné členské štáty. 
Výška príspevku SR do fondu predstavuje 845 mil. Sk. Rovnako ako v prípade predchádzajúcich rozšírení, príspevky do fondu budú realizované v štyroch splátkach:
-	r. 2006:	127 mil. Sk
-	r. 2007: 	169 mil. Sk
-	r. 2008: 	254 mil. Sk
-	r. 2009: 	295 mil. Sk

1.1.3.2 Európsky rozvojový fond
SR sa prostredníctvom osobitnej klauzuly, ktorá bude súčasťou Zmluvy o pristúpení, stane zmluvnou časťou partnerskej dohody z Cotonou (The Cotonou ACP – EC Partnership Agreement). SR začne prispievať do Európskeho rozvojového fondu (European Development Fund – EDF) až od začiatku platnosti nového finančného protokolu (10. finančného protokolu).
V kontexte negociačných rokovaní ES navrhla, aby všetky modality príspevku SR do EDF boli rozhodnuté Radou ministrov ES po vstupe SR do ES. Európska komisia potvrdila, že príspevky členských štátov do EDF budú určované po vzájomných rokovaniach s členskými štátmi, nezávisle od ich príspevkov do rozpočtu ES. Príspevok do EDF nie je pevne stanovená čiastka z HDP, ale negociovateľná suma. V súčasnosti je predčasné indikovať výšku príspevku SR do EDF, nakoľko zatiaľ nie je určený celkový objem finančných prostriedkov 10. finančného protokolu a neprebehli negociácie, v akom pomere bude tento objem delený medzi členské krajiny. Rokovania o výške príspevku sa uskutočnia až v roku 2004, nakoľko platnosť 9. finančného protokolu vyprší k 28. februáru 2005 a najneskôr k tomuto dátumu sa musia skončiť rokovania o 10. finančnom protokole.

2. Príjmy zo všeobecného rozpočtu ES 

Príjmami SR po vstupe do ES bude dobiehajúca predvstupová pomoc a povstupové príjmy.  
Predvstupová pomoc sa uskutočňuje prostredníctvom predvstupových fondov PHARE, ISPA a SAPARD.
Špeciálna kompenzácia, príjmy zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho záručného a usmerňovacieho fondu (ďalej len „EAGGF“), príjmy zo štrukturálnych operácií, príjmy z vnútorných politík ES, príjmy z Výskumného fondu pre uhlie a oceľ a z Finančného nástroja EEA sú povstupovými príjmami SR. 
Všetky nové programy budú pre pristupujúce krajiny otvorené automaticky od 1.1.2004 s tým, že  rozpočtové dopady budú aplikovateľné až po 1.5.2004. To znamená, že všetko, čo sa týka účasti nového členského štátu v danom programe, môže byť pripravené do 1.5.2004, ale platby sa budú realizovať až po dátume nadobudnutia účinnosti Prístupovej zmluvy.   
Príjmy SR z ES sa v roku 2004 predpokladajú vo výške 23 564 mil. Sk.
Príjmy SR z ES sa v roku 2005 predpokladajú vo výške 31 515 mil. Sk.
Príjmy SR z ES sa v roku 2006 predpokladajú vo výške 34 258 mil. Sk.
Tabuľka č. 2: Odhad príjmov SR zo všeobecného rozpočtu ES v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
Druh príjmu zo všeobecného rozpočtu ES	2004	2005	2006	Príjmy z ES celkom	
Záručná sekcia EAGGF 	5 815	11 318	12 713	29 846	
Štrukturálne operácie	5 480	11 542	14 023	31 045	
Vnútorné politiky ES 	1 858	4 045	4 680	 10 583	
Predvstupové fondy	7 471	4 077	2 309	13 857	
Špeciálna kompenzácia	2 940	533	533	4 006	
Výskumný fond pre uhlie a oceľ	-	-	-	-	
Finančný nástroj EEA	-	-	-	-	
Spolu	23 564	31 515	34 258	89 337	
Celkovo v rokoch 2004-2006 sa očakáva príjem zo všeobecného rozpočtu ES vo výške           89 337 mil. Sk.
V rokoch 2004 – 2006 viac ako 70 % príjmov z ES bude projektovo – orientovaných (predvstupové fondy, štrukturálne operácie, vnútorné politiky ES, Výskumný fond pre uhlie a ocel, Finančný nástroj EEA). Reálne čerpanie zo záväzkov ES určených na projektovo – orientované finančné nástroje bude závisieť od pripravenosti administratívnych štruktúr, od kvality predkladaných projektov, od ich realizácie, od absorpčnej kapacity SR a od kapacity spolufinancovania z verejných a súkromných zdrojov.

2.1. Charakteristika príjmov ES zaradených do štátneho rozpočtu
Táto časť sa venuje príjmom zo všeobecného rozpočtu ES, ktoré budú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v zmysle §5 a §6 zákona o rozpočtových pravidlách. 

 2.1.1. Špeciálna kompenzačná platba
	V priebehu vyjednávaní o finančných rámcoch bola Európskymi spoločenstvami priznaná špeciálna kompenzačná platba, ktorá bude rozdelená do troch ročných splátok. V roku 2004 ES vyplatia SR špeciálnu kompenzáciu vo výške 2 940 mil. Sk, kým v rokoch 2005 a 2006 zhodne po       533 mil. Sk. 
Špeciálna kompenzácia nie je účelovo viazaná a v roku 2004 bude prevedená v 8. mesačných splátkach na účet určený Slovenskou republikou.   
  
2.1.2. Príjmy zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu 
Príjmy v oblasti poľnohospodárstva hradené zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EAGGF) majú predovšetkým charakter dotácií na zachovanie poľnohospodárskej produkcie a využívanie poľnohospodárskej pôdy v rôznych oblastiach za rôznych podmienok a na podnecovanie exportu poľnohospodárskej produkcie mimo krajín ES. Uvedené prostriedky by mali v prevažnej miere nahradiť dotácie zo štátneho rozpočtu v oblasti zachovania poľnohospodárskej produkcie.
Príjmy v oblasti poľnohospodárstva hradené zo záručnej sekcie EAGGF budú zaradené do príjmov a výdavkov Ministerstva pôdohospodárstva SR a budú smerovať do týchto oblastí:
-	Trhovo orientované výdavky - exportné dotácie k poľnohospodárskej produkcii, ktorá bola exportovaná do krajín mimo Európskych spoločenstiev a výdavky na stabilizáciu trhu poľnohospodárskej produkcie.  
-	Priame platby – dotácie na zachovanie poľnohospodárskej produkcie podľa vopred stanovených výrobných kvót. Dotácie z ES budú poskytované na úrovni 25/30/35 % priemeru ES 15  v rokoch 2004, 2005 a 2006 s ročným oneskorením ich vyplácania z ES.
-	Rozvoj vidieka – dotácie v prevažnej miere smerujúce na kompenzáciu poľnohospodárov pôsobiacich v znevýhodnených oblastiach a v oblastiach s environmentálnymi obmedzeniami, podpora na agro-environmentálne opatrenia, zalesňovanie, podpora zakladania odbytových organizácií výrobcov a samozásobiteľské farmy.
Tabuľka č. 3: Odhad príjmov SR zo záručnej sekcie EAGGF v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
Trhovo orientované výdavky	798	2 268	2 394	5 460	
Priame platby	-	3 444	4 250	7 694	
Rozvoj vidieka	5 017	5 606	6 069	16 692	
Záručná sekcia EAGGF spolu 	5 815	11 318	12 713	29 846	

V  roku 2004 sa očakáva príjem zo záručnej sekcie EAGGF výške 5 815 mil. Sk, z toho:
-	trhovo orientované výdavky 798 mil. Sk,
-	rozvoj vidieka 5 017 mil. Sk, z čoho sa predpokladá presun 20 % na priame platby v čiastke        1 006 mil. Sk.
V  roku 2005 sa očakáva príjem zo záručnej sekcie EAGGF výške 11 318 mil. Sk, z toho:
-	trhovo orientované výdavky 2 268 mil. Sk,
-	priame platby 4495  mil. Sk, vrátane predpokladaného presunu 20 % na priame platby                  (3 444 mil. Sk + 1051 mil. Sk) a
-	rozvoj vidieka 5 606 mil. Sk, z čoho sa predpokladá presun 20 % na priame platby v čiastke           1 051 mil. Sk.
V  roku 2006 sa očakáva príjem zo záručnej sekcie EAGGF výške 12 713 mil. Sk, z toho:
-	trhovo orientované výdavky 2 394 mil. Sk,
-	priame platby 5388  mil. Sk, vrátane predpokladaného presunu 20 % na priame platby                (4 250 mil. Sk + 1138 mil. Sk) a
-	rozvoj vidieka 6 069 mil. Sk, z čoho sa predpokladá presun 20 % na priame platby v čiastke          1 138 mil. Sk.
Celkovo v rokoch 2004-2006 sa očakáva príjem zo záručnej sekcie EAGGF vo výške              29 846 mil. Sk.

2.1.3. Štrukturálne operácie
Štrukturálne operácie sú zamerané na podporu rozvojových aktivít. Na rozdiel od záručnej sekcie EAGGF sú projektovo-orientované. Pozostávajú zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu. Projekty z  vyššie uvedených programov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a zdrojov konečného prijímateľa.

Tabuľka č. 4: Odhad príjmov SR zo štrukturálnych operácií v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
Štrukturálne fondy	5 312	9 629	10 520	25 461	
Kohézny fond	168	1 913	3 503	5 584	
Štrukturálne operácie spolu	5 480	11 542	14 023	31 045	
Príjmy zo štrukturálnych operácii v roku 2004 sa predpokladajú vo výške 5 480 mil. Sk, z čoho štrukturálne fondy predstavujú čiastku 5 312 mil. Sk a Kohézny fond 168 mil. Sk.  
	Príjmy zo štrukturálnych operácii v roku 2005 sa predpokladajú vo výške 11 542 mil. Sk, z čoho štrukturálne fondy predstavujú čiastku 9 629 mil. Sk a Kohézny fond 1 913 mil. Sk.  
Príjmy zo štrukturálnych operácii v roku 2006 sa predpokladajú vo výške 14 023 mil. Sk, z čoho štrukturálne fondy predstavujú čiastku 10 520 mil. Sk a Kohézny fond 3 503 mil. Sk.  

Celkovo v rokoch 2004-2006 sa očakáva príjem zo štrukturálnych operácií vo výške                  31 045 mil. Sk.

2.1.3.1. Štrukturálne fondy
Štrukturálne fondy predstavujú nástroje štrukturálnej politiky ES využívané na dosiahnutie jej troch prioritných cieľov. 
	K štrukturálnym fondom patria Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF), Európsky sociálny fond (ESF), Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond – usmerňovacia sekcia (EAGGF) a Finančný nástroj pre usmerňovanie rybolovu (FIFG). 
Záväzky ES príslušného roku sa v súlade so všeobecným nariadením môžu vyplácať v priebehu príslušného roku a dvoch nasledujúcich v zmysle pravidla N + 2 (napr. záväzky za rok 2004 sa budú vyplácať do konca roku 2006). V prípade, že členská krajina nevyčerpá záväzky v stanovenom termíne, stratí nárok na nevyčerpanú čiastku.
V zmysle metodológie ES pre nové členské štáty bude poskytovaná zálohová platba na 6 mesiacov v rámci skráteného programovacieho obdobia 2004 – 2006 (6 polročných úsekov). Táto zálohová platba bude predstavovať počiatočný pracovný kapitál pokrývajúci náklady na rozbehnutie programov. V roku 2004 zálohová platba bude vo výške 10 % z celkových záväzkov ES na roky 2004-2006 (vzhľadom na posun predpokladaného dňa dátumu vstupu do ES) a 6 % v roku 2005.

Tabuľka č. 5: Odhad čerpania finančných prostriedkov zo záväzkov ES (v %) v zmysle návrhu ES

	Zálohová platba rozdelená na dve splátky v rokoch 2004 a 2005 z celkových záväzkov ES	Čerpanie z priemerného ročného záväzku v období 2004-2006 	
2004	10 %	2 %	
2005	6 %	40 %	
2006		63 %	
2007		63 %	
2008		69 %	
2009		15 %	

Tabuľka č. 6: Rozdelenie čerpania zo štrukturálnych fondov podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby			676,59					676,59	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	777,75	508,00						1 285,75	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 					1 275,03			1 275,03	
Operačný program Základná infraštruktúra				355,75		609,47	455,54	1 420,76	
Jednotný programový dokument cieľa 2				165,91				165,91	
Jednotný programový dokument  cieľa 3	102,43	99,40						201,83	
Interreg			9,31	152,64			24,20	186,15	
Equal	99,65							99,65	
Štrukturálne fondy spolu	979,83	607,40	685,90	674,3	1275,03	609,47	479,74	5 311,67	

Tabuľka č. 7: Rozdelenie čerpania zo štrukturálnych fondov podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2005 v bežných cenách v mil. Sk
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby	 	 	1 226,23	 	 	 	 	1226,23	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	1 409,57	920,68	 	 	 	 	 	2330,25	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 	 	 	 	 	2 310,82	 	 	2310,82	
Operačný program Základná infraštruktúra	 	 	 	644,74	 	1 104,58	825,61	2574,93	
Jednotný programový dokument cieľa 2	 	 	 	302,52	 	 	 	302,52	
Jednotný programový dokument  cieľa 3	185,63	180,15	 	 	 	 	 	365,78	
Interreg	 	 	16,87	276,67	 	 	43,82	337,36	
Equal	180,66	 	 	 	 	 	 	180,66	
Štrukturálne fondy spolu	1 775,86	1 100,83	1 243,10	1 223,93	2 310,82	1 104,58	869,43	9 628,55	

Tabuľka č. 8: Rozdelenie čerpania zo štrukturálnych fondov podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby	 	 	1 333,68	 	 	 	 	1 333,68	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	1 557,82	1017,51	 	 	 	 	 	2 575,33	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 	 	 	 	 	2 513,32	 	 	2 513,32	
Operačný program Základná infraštruktúra	 	 	 	701,24	 	1 201,37	897,96	2 800,57	
Jednotný programový dokument cieľa 2	 	 	 	329,03	 	 	 	329,03	
Jednotný programový dokument  cieľa 3	205,16	199,09	 	 	 	 	 	404,25	
Interreg	 	 	18,35	300,92	 	 	47,66	366,93	
Equal	196,52	 	 	 	 	 	 	196,52	
Štrukturálne fondy spolu	1 959,50	1 216,60	1 352,03	1 331,19	2 513,32	1 201,37	945,62	10 519,63	
V zmysle metodológie ES sa v roku 2004 predpokladá čerpanie zo štrukturálnych fondov vo výške 5 312 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 9 629 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 10 520 mil. Sk.
Reálne čerpanie zo štrukturálnych fondov bude závisieť od pripravenosti administratívnych štruktúr (riadiacich a sprostredkovateľských orgánov, platobného orgánu), od kvality predkladaných projektov, od ich realizácie, od absorpčnej kapacity SR a od kapacity spolufinancovania z verejných a súkromných zdrojov.      
	V zmysle princípu doplnkovosti, v súlade s čl. 11 nariadenia Rady 99/1260/ES, sú prostriedky štrukturálnych fondov doplnkové k verejným výdavkom, ktoré nemožno nimi nahradiť. V rokoch 2004-2006 musí výška verejných výdavkov vynakladaných do oprávnených oblastí štrukturálnych fondov minimálne zodpovedať priemernej výške verejných výdavkov vynakladaných v rokoch 2000 a 2001 do tých istých oblastí.

2.1.3.2. Kohézny fond
Kohézny fond je určený na veľké infraštruktúrne projekty nad 10 mil. EUR v oblasti dopravy a v oblasti životného prostredia.
V zmysle metodológie ES v roku 2004 sa predpokladá čerpanie z Kohézneho fondu vo výške 168 mil. Sk, v roku 2005 čerpanie vo výške 1 913 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 3 503 mil. Sk rovnomerne rozdelené medzi Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR                                a Ministerstvom životného prostredia SR.
Právne predpisy ES platné pre Kohézny fond uvádzajú výšku zálohovej platby pre konkrétne projekty. Určenie celkovej zálohovej platby pre skupinu projektov je veľmi obtiažne, vzhľadom k tomu, že nie je možné vopred určiť počet schválených projektov na jednotlivé roky. V prípade Kohézneho fondu sa neuvažuje so zálohovou platbou z celkových záväzkov, ale ES navrhla harmonogram percentuálneho čerpania z ročných záväzkov pre Kohézny fond.
Tabuľka č. 9: Odhad čerpania finančných prostriedkov Kohézneho fondu zo záväzkov ES (v %) v zmysle návrhu EK

	Čerpanie z priemerných záväzkov ES v %	
	Záväzok ES v roku 2004	Záväzok ES v roku 2005	Záväzok ES v roku 2006	
2004	2 %			
2005	21 %	3 %		
2006	22 %	21 %	3 %	
2007	22 %	22 %	21 %	
2008	20 %	22 %	22 %	
2009	13 %	19 %	22 %	
2010		13 %	19 %	
2011			13 %	

2.2. Príjmy nezaradené do štátneho rozpočtu
   
2.2.1. Vnútorné politiky ES
Vnútorné politiky ES sú zamerané na podporu rozvojových aktivít, ktoré nie sú podporovateľné zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu. Vnútorné politiky sú projektovo-orientované a sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev a  konečného prijímateľa.
V skrátenom programovacom období 2004-2006 bude SR čerpať finančné prostriedky v nasledovných oblastiach vnútorných politík ES:
-	vnútorné opatrenia,  
-	budovanie inštitúcií,
-	budovanie Schengenu a 
-	odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice (čerpanie až od roku 2005).
Tabuľka č. 10 : Odhad príjmov SR z vnútorných politík ES v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
Vnútorné opatrenia	900	1 580	2 172	4 562	
Budovanie inštitúcií	216	282	280	778	
Budovanie Schengenu	742	756	772	2 270	
Odstavenie Jaslovských Bohuníc	-	1 427	1 456	2 883	
Vnútorné politiky ES spolu 	1 858	4 045	4 680	10 583	
Príjmy z vnútorných politík ES v roku 2004 sa predpokladajú vo výške 1 858 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 4 045 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 4 680 mil. Sk.  
Celkovo v rokoch 2004-2006 sa očakáva príjem z vnútorných politík ES vo výške                     10 583 mil. Sk.
Vnútorné opatrenia sú viacročné programy ES realizované cez projekty, ktoré sa delia na 2 hlavné oblasti, a to výskum a a rozvoj technológií a komunitárne programy. Konečnými prijímateľmi podpory môžu byť verejné inštitúcie a súkromné podniky, ktoré predkladajú návrhy projektov Európskej komisii na základe výzvy EK cez zodpovedné národné orgány.  Na projektoch sa zúčastňujú právne subjekty z rôznych členských štátov.  Po vybraní a schválení projektu Európskou komisiou sa podpíše zmluva medzi EK a každým účastníkom projektu. Účastníci projektu sú povinní určiť jedného koordinátora, ktorý obdrží prostriedky priamo z Európskej komisie a distribuuje ich ostatným účastníkom projektu.
 V roku 2004 sa predpokladá čerpanie finančných prostriedkov na vnútorné opatrenia vo výške 900 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 1 580 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 2 172 mil. Sk.   
Výskum a rozvoj technológií sa realizuje cez rámcové programy. V rokoch 2002-2006 sa realizuje 6. rámcový program, ktorého cieľom je vytvorenie komplexného Európskeho výskumného priestoru. Dôraz sa kladie predovšetkým na zapojenie malých a stredných podnikov do výskumu a rozvoja technológií.
Podiel výskumu a rozvoja technológií na vnútorných opatreniach by mal predstavovať okolo 50 %. V roku 2004 sa predpokladá čerpanie finančných prostriedkov na výskum a rozvoj technológií vo výške 450 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 790 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 1 086 mil. Sk.   
Komunitárne programy predstavujú viacročné programy so špecifickým rozvojovým zámerom vo vybraných čiastkových politikách Európskych spoločenstiev. V skrátenom programovacom období 2004-2006 komunitárne programy sa budú realizovať v nasledovných oblastiach: ostatné poľnohospodárske operácie; doprava; rybolov a more; všeobecné vzdelávanie; odborné vzdelávanie a mládež; kultúra a audiovizuálne média; informácie a komunikácia; energia; euratom - jadrová ochrana; životné prostredie; verejné zdravotníctvo; ochrana spotrebiteľa; vnútorný trh; pomoc na rekonštrukciu; priemysel; trh práce a technologická inovácia; ostatné sociálne operácie; politické strany; štatistické informácie; Trans - európske dopravné siete; oblasť voľného pohybu, bezpečnosti a spravodlivosti; boj proti korupcii a iné akcie.	
V roku 2004 sa predpokladá čerpanie finančných prostriedkov na komunitárne programy vo výške 450 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 790 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 1 086 mil. Sk.
Budovanie inštitúcií predstavuje prechodný finančný nástroj pre nové členské štáty ES s cieľom posilnenia a rozvoja ich administratívnej kapacity pre zabezpečenie implementácie legislatívy ES a na podporu výmeny skúseností medzi partnerskými štátmi v tých oblastiach, ktoré nemôžu byť financované zo štrukturálnych fondov. Týmito oblasťami sú: súdnictvo a vnútorné záležitosti; finančná kontrola; ochrana finančných záujmov ES a boj proti korupcii; vnútorný trh vrátane colnej únie; životné prostredie; veterinárne služby; administratívne a kontrolné štruktúry pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, vrátane Integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS); jadrová bezpečnosť; štatistika a iné oblasti identifikované v monitorovacej správe EK, ktoré nie sú pokryté zo štrukturálnych fondov. Budovanie inštitúcií nadväzuje na časť predvstupového programu PHARE – budovanie inštitúcií a bude sa riadiť jeho pravidlami. 
Čerpanie finančných prostriedkov zo záväzkov pre budovanie inštitúcií sa v roku 2004 predpokladá vo výške 216 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 282 mil. Sk a v roku 2006 vo výške         280 mil. Sk.    
Budovanie Schengenu predstavuje prechodný finančný nástroj zameraný na podporu budovania nových externých hraníc ES a na podporu efektívnej kontroly týchto hraníc. Oprávnenými oblasťami na financovanie z tohto prechodného nástroja budú investície do budovania, obnovy a vylepšenie infraštruktúry na hraničných prechodoch; investície do akéhokoľvek operatívneho vybavenia (laboratórne vybavenie, nástroje na detekciu, Schengenský informačný systém – SIS 2 hardware a software, dopravné prostriedky); školenie pohraničnej stráže a podpora nákladov na logistiku a operácie..
V roku 2004 sa predpokladá čerpanie finančných prostriedkov na budovanie Schengenu hraníc vo výške 742 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 756 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 772 mil. Sk.       
Odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice predstavuje prechodný finančný nástroj na financovanie nákladov súvisiacich s odstavením bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice.  
V roku 2004 sa nepredpokladá čerpanie finančných prostriedkov na Odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice. V roku 2005 sa predpokladá čerpanie finančných prostriedkov vo výške 1 427 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 1 456 mil. Sk.   

2.2.2 Výskumný fond pre uhlie a oceľ
Výskumný fond pre uhlie a oceľ predstavuje ďalší zdroj financovania z ES, prostredníctvom ktorého možno financovať výskum vzťahujúci sa na uhlie a na oceľ. Konečnými prijímateľmi podpory môžu byť podnikateľské subjekty, výskumné ústavy a fyzické osoby, ktoré predkladajú návrhy projektov Európskej komisii na základe výzvy EK. 
Výskumný fond pre uhlie a oceľ sa nachádza od 23. júla 2002 po vypršaní platnosti Zmluvy o ustanovení Výskumného fondu pre uhlie a oceľ v procese transformácie a bude zaradený do všeobecného rozpočtu ES s osobitným postavením. V nadväznosti na prebiehajúci proces transformácie fondu neboli určené finančné rámce pre jednotlivé členské štáty po roku 2004. Osobitné postavenie fondu a finančné rámce vrátane podielu jednotlivých členských krajín sa upresnia v priebehu roku 2004.        
	
2.2.3 Finančný nástroj EEA
	Finančný nástroj EEA je financovaný z príspevku krajín EFTA – Nórsko, Island a Lichtenštajnsko za možnosť ich účasti na rozšírenom vnútornom trhu ES. Prijímateľmi podpory z finančného nástroja EEA budú od roku 2004 nové členské štáty ES, Grécko, Španielsko a Portugalsko. Ich podiely na finančných prostriedkoch nástroja EEA budú stanovené vo vzťahu k počtu obyvateľstva a úrovni ekonomického rozvoja. Vzhľadom na to, že v súčasnosti prebiehajú rokovania o príspevku Nórska, Islandu a Lichtenštajnska do finančného nástroja, nie je možné vyčísliť odhad príjmov SR z tohto finančného nástroja. 
	Konečnými prijímateľmi podpory môžu byť verejné inštitúcie a súkromné podniky. Spoluúčasť z finančného nástroja EEA nesmie presiahnuť 60 % nákladov projektu, v prípade projektov spolufinancovaných z národných verejných zdrojov 90 %.    
	Oprávnenými oblasťami na financovanie z tohto finančného nástroja budú projekty v oblasti životného prostredia; zdravotníctva a starostlivosti o deti; dopravy; obnoviteľnej energie; vzdelávania a budovania inštitúcií.

2.2.4  Predvstupové fondy
Predvstupové fondy sú nástroje štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie, ktoré pomáhajú kandidátskym krajinám k príprave vstupu do ES.
Po dni vstupu do ES bude dobiehať pomoc z predvstupových fondov čerpaním zo záväzkov schválených pred vstupom do ES.
Predvstupové fondy nie sú súčasťou príjmov, ani výdavkov štátneho rozpočtu  a vykazujú sa v bilancii Národného fondu.
	Projekty z  vyššie uvedených programov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a  konečného prijímateľa. 

Tabuľka č. 11: Odhad príjmov SR z predvstupových fondov v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
ISPA	3 214	1 577	888	5 679	
SAPARD	1 596	1 076	896	3 568	
PHARE	2 661	1 424	525	4 610	
Predvstupové fondy  spolu 	7 471	4 077	2 309	13 857	
V roku 2004 sa očakáva príjem z predvstupových fondov vo výške 7 471 mil. Sk z  toho:
	-	ISPA  		3 214 mil. Sk,
	-	SAPARD  	1 596 mil. Sk,
	-	PHARE  	2 661 mil. Sk.
V  roku 2005 sa očakáva príjem z predvstupových fondov vo výške 4 077 mil. Sk z  toho:
	-	ISPA  		1 577 mil. Sk,
	-	SAPARD  	1 076 mil. Sk,
	-	PHARE  	1 424 mil. Sk
V  roku 2006 sa očakáva príjem z predvstupových fondov vo výške 2 309 mil. Sk z  toho:
	-	ISPA  		888 mil. Sk,
	-	SAPARD  	896 mil. Sk,
	-	PHARE  	525 mil. Sk.
	Celkovo v rokoch 2004-2006 sa očakáva príjem z predvstupových fondov vo výške             13 857 mil.  Sk.

3.  Spolufinancovanie z národných verejných zdrojov 
	
Národné spolufinancovanie predvstupovej pomoci a povstupových príjmov (rozvoj vidieka na účely záručnej sekcie EAGGF, štrukturálne fondy, Kohézny fond, vnútorné politiky ES, Výskumný fond pre uhlie a oceľ a Finančný nástroj EEA) sa hradí z národných verejných zdrojov a zo súkromných zdrojov.
Spolufinancovanie z národných verejných zdrojov k príjmom zo všeobecného rozpočtu ES v rokoch 2004-2006 sa predpokladá vo výške 26 687 mil. Sk.
Spolufinancovanie z národných verejných zdrojov k príjmom z ES sa v roku 2004 predpokladá vo výške 8 253 mil. Sk.
Spolufinancovanie z národných verejných zdrojov k príjmom z ES sa v roku 2005 predpokladá vo výške 9 035 mil. Sk.
Spolufinancovanie z národných verejných zdrojov k príjmom z ES sa v roku 2006 predpokladá vo výške 9 399 mil. Sk.
Tabuľka č. 12: Odhad spolufinancovania z národných verejných zdrojov k príjmom z ES v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mld. Sk
Druh príjmu zo všeobecného rozpočtu ES	2004	2005	2006	Príjmy z ES celkom	
Záručná sekcia EAGGF 	1 006	1 402	1 517	3 925	
Štrukturálne operácie	2 900	5 050	5 870	13 820	
Vnútorné politiky ES 	736	932	1089	2 757	
Predvstupová pomoc	3 611	1651	923	6 185	
Výskumný fond pre uhlie a oceľ 	-	-	-	0	
Finančný nástroj EEA	-	-	-	0	
Spolu	8 253	9 035	9 399	26 687	
3.1. Spolufinancovanie predvstupových fondov

Spolufinancovanie predvstupových fondov zo štátneho rozpočtu sa uskutočňuje cez kapitolu Všeobecná pokladničná správa. 
Tabuľka č. 13: Odhad spolufinancovania predvstupových fondov zo štátneho rozpočtu v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
ISPA	2 530	1 183	666	4 379	
SAPARD	56	140	100	296	
PHARE	1 025	328	157	1 510	
Predvstupové fondy  spolu 	3 611	1 651	923	6 185	
Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky sa predpokladá v roku 2004 suma 3 611 mil. Sk, z toho 
-	spolufinancovanie projektov PHARE sa v roku 2004 predpokladá vo výške 1 025 mil. Sk,
-	spolufinancovanie projektov ISPA  sa v roku 2004 predpokladá vo výške 2 530 mil. Sk.. Na zabezpečenie spolufinancovania sa predpokladá čerpanie úverov od EIB,
-	spolufinancovanie programu SAPARD sa v roku 2004 predpokladá vo výške 56 mil. Sk.
Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky sa predpokladá v roku 2005 suma 1 651 mil. Sk, z toho 
-	spolufinancovanie projektov PHARE sa v roku 2005 predpokladá vo výške 328 mil. Sk,
-	spolufinancovanie projektov ISPA sa v roku 2005 predpokladá vo výške 1 183 mil. Sk.. Na zabezpečenie spolufinancovania sa predpokladá čerpanie úverov od EIB,
-	spolufinancovanie programu SAPARD sa v roku 2005 predpokladá vo výške 140 mil. Sk.
Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky sa predpokladá v roku 2006 suma 923 mil. Sk.
-	spolufinancovanie projektov PHARE sa v roku 2006 predpokladá vo výške 157 mil. Sk,
-	spolufinancovanie projektov ISPA  sa v roku 2006 predpokladá vo výške 666 mil. Sk.. Na zabezpečenie spolufinancovania sa predpokladá čerpanie úverov od EIB,
-	spolufinancovanie programu SAPARD sa v roku 2006 predpokladá vo výške 100 mil. Sk.
Celkovo v rokoch 2004-2006 sa predpokladá spolufinancovanie predvstupových fondov zo štátneho rozpočtu vo výške 6 185 mil. Sk.

3.2. Spolufinancovanie povstupových príjmov

Národné verejné spolufinancovanie povstupových príjmov zo štátneho rozpočtu sa  má zabezpečiť zo zdrojov príslušných rozpočtových kapitol podieľajúcich sa na ich realizácii bez zvýšenia výdavkov týchto rozpočtových kapitol a z ostatných verejných zdrojov ako regionálne zdroje - vyššie územné celky a miestne zdroje – mestá a obce.   

3.2.1. Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF  
	Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF sa uskutočňuje výlučne zo štátneho rozpočtu z výdavkov Ministerstva pôdohospodárstva SR pre rozvoj vidieka na úrovni 20 % z očakávaného objemu finančných prostriedkov určených pre rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF. 
V roku 2004 sa predpokladá spolufinancovanie vo výške 1 006 mil. Sk (20 % z 5 017 mil. Sk). Z uvedenej čiastky sa predpokladá presun 20 % - 251 mil. Sk na priame platby.
V roku 2005 sa predpokladá spolufinancovanie vo výške 1 402 mil. Sk (20 % z 5 606 mil. Sk). Z uvedenej čiastky sa predpokladá presun 20 % - 350 mil. Sk na priame platby.
V roku 2006 sa predpokladá spolufinancovanie vo výške 1 517 mil. Sk (20 % z 6 069 mil. Sk). Z uvedenej čiastky sa predpokladá presun 20 % - 379 mil. Sk na priame platby.
	Celkovo v rokoch 2004-2006 sa predpokladá spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF  zo štátneho rozpočtu vo výške 3 925  mil. Sk.

3.2.2. Spolufinancovanie príjmov zo štrukturálnych operácií
V zmysle princípu partnerstva sa na spolufinancovaní z národných zdrojov v rámci spoločných programov ES a členskej krajiny spolupodieľajú štát, regionálne a miestne autority a koneční prijímatelia pomoci. V zásade možno rozdeliť národné spolufinancovanie podľa pôvodu zdrojov na verejné a súkromné spolufinancovanie.

Tabuľka č. 14: Odhad spolufinancovania  štrukturálnych operácií z národných verejných zdrojov v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
Štrukturálne fondy	2 858	4 572	4 994	12 424	
Kohézny fond	42	478	876	1 396	
Štrukturálne operácie spolu	2 900	5 050	5 870	13 820	
Spolufinancovanie štrukturálnych operácií z národných verejných zdrojov v roku 2004 sa predpokladá vo výške 2 900 mil. Sk, z čoho štrukturálne fondy predstavujú čiastku 2 858 mil. Sk a Kohézny fond 42 mil. Sk.  
Spolufinancovanie štrukturálnych operácií z národných verejných zdrojov v roku 2005 sa predpokladá vo výške 5 050 mil. Sk, z čoho štrukturálne fondy predstavujú čiastku 4 572 mil. Sk a Kohézny fond 478 mil. Sk.  
Spolufinancovanie štrukturálnych operácií z národných verejných zdrojov v roku 2006 sa predpokladá vo výške 5 870 mil. Sk, z čoho štrukturálne fondy predstavujú čiastku 4 994 mil. Sk a Kohézny fond 876 mil. Sk.  
Celkovo v rokoch 2004-2006 sa predpokladá spolufinancovanie štrukturálnych operácií z národných verejných zdrojov vo výške 13 820  mil. Sk.

3.2.2.1. Spolufinancovanie štrukturálnych fondov 
 Všeobecné nariadenie Rady k štrukturálnym fondom 99/1260/ES stanovuje rôzne miery spolufinancovania zo strany členského štátu podľa zaradenia podpory do rôznych cieľov štrukturálnych fondov ES, podľa charakteru projektov a ich kombinácie. 
Stanovenie národného spolufinancovania štrukturálnych fondov je súčasťou finančných tabuliek Národného rozvojového plánu SR, jednotlivých operačných programov, jednotných programových dokumentov a iniciatív ES. 
Spolufinancovanie štrukturálnych fondov z národných verejných zdrojov sa v roku 2004 predpokladá vo výške 2 858 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 4 572 mil. Sk a v roku                        2006 vo výške 4 994 mil. Sk. 

3.2.2.1.1.  Spolufinancovanie štrukturálnych fondov zo štátneho rozpočtu
Tabuľka č. 15: Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu k štrukturálnym fondom podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	MF SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby	 	 	140,57	 	 	 	 		140,57	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	246,49	161,00	 	 	 	 	 		407,49	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybárstva	 	 	 	 	546,44	 	 		546,44	
Operačný program Základná infraštruktúra	 	 	 	96,76	 	297,42	180,63		574,81	
Jednotný programový dokument cieľa 2	 	 	 	82,95	 	 	 		82,95	
Jednotný programový dokument  cieľa 3	93,03	90,28	 	 	 	 	 		183,31	
Interreg	 	 	3,09	50,89	 	 	8,04		62,02	
Equal	99,65	 	 	 	 	 	 		99,65	
Štrukturálne fondy spolu	439,17	251,28	143,66	230,6	546,44	297,42	188,67	600,00	2 697,24	

Tabuľka č. 16: Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu k štrukturálnym fondom podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2005 v bežných cenách v mil. Sk
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	MF SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby	 	 	254,76	 	 	 	 	 	254,76	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	446,73	291,79	 	 	 	 	 	 	738,52	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybárstva	 	 	 	 	990,35	 	 	 	990,35	
Operačný program Základná infraštruktúra	 	 	 	175,37	 	539,04	327,37	 	1041,78	
Jednotný programový dokument cieľa 2	 	 	 	150,34	 	 	 	 	150,34	
Jednotný programový dokument  cieľa 3	167,8	162,31	 	 	 	 	 	 	330,11	
Interreg	 	 	5,59	92,22	 	 	14,58	 	112,39	
Equal	180,66	 	 	 	 	 	 	 	180,66	
Štrukturálne fondy spolu	795,19	454,1	260,35	417,93	990,35	539,04	341,95	481,45	4280,36	

Tabuľka č. 17: Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu k štrukturálnym fondom podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	MF SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby	 	 	277,09	 	 	 	 	 	277,09	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	493,72	322,48	 	 	 	 	 	 	816,2	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybárstva	 	 	 	 	1 077,14	 	 	 	1077,14	
Operačný program Základná infraštruktúra	 	 	 	190,74	 	586,28	356,05	 	1133,07	
Jednotný programový dokument cieľa 2	 	 	 	163,52	 	 	 	 	163,52	
Jednotný programový dokument  cieľa 3	185,45	179,38	 	 	 	 	 	 	364,83	
Interreg	 	 	6,08	100,31	 	 	15,85	 	122,24	
Equal	199,69	 	 	 	 	 	 	 	199,69	
Štrukturálne fondy spolu	878,86	501,86	283,17	454,57	1077,14	586,28	371,9	523,6	4677,38	
V zmysle metodológie ES sa v roku 2004 predpokladá spolufinancovanie štrukturálnych fondov zo štátneho rozpočtu vo výške 2 697 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 4 280 mil. Sk  a v roku 2006 vo výške 4 677 mil. Sk.

3.2.2.1.2.	Spolufinancovanie štrukturálnych fondov z ostatných verejných zdrojov

Tabuľka č. 18: Odhad spolufinancovania  štrukturálnych fondov z ostatných verejných zdrojov v rokoch 2004,2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	Bratislavský VÚC	Miestne (mestá a obce)	
	2004	2005	2006	2004	2005	2006	
Operačný program Základná infraštruktúra				152,66	276,67	300,92	
Jednotný programový dokument  cieľa 3	8,30	15,03	16,35				
Štrukturálne fondy spolu	8,30	15,03	16,35	152,66	276,67	300,92	
Spolufinancovanie miest a obcí operačný program Základná infraštrutúra sa v roku 2004 predpokladá vo výške 152,66 mil. SK, v roku 2005 vo výške 276,67 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 300,92 mil. Sk.
Spolufinancovanie zo strany Bratislavského VÚC k SPD cieľa 3 sa v roku 2004 predpokladá vo výške 8,30 mil. SK, v roku 2005 vo výške 15,03 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 16,35 mil. Sk. 

3.2.2.2. Kohézny fond
Pri stanovení predpokladanej úrovne spolufinancovania z národných zdrojov v rámci Kohézneho fondu sa vychádzalo z podielu 25 % na celkovom objeme finančných prostriedkov určených pre Kohézny fond. Kohézny fond sa delí na dve rovnomerné časti medzi sektorom dopravy a sektorom životného prostredia.
V sektore dopravy sa celé národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu z výdavkov Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR.
V sektore životného prostredia sa národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu z výdavkov Ministerstva životného prostredia SR a súkromných zdrojov. Odhady vychádzajú z rovnomerného podielu štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov (50% - 50 %). 

Tabuľka č. 19: Odhad národného spolufinancovania projektov podporovaných z Kohézneho fondu pre  programovacie obdobie 2004-2006 v bežných cenách v mil. Sk
2004	2005	2006	
ES	Národné spolufinancovanie	ES	Národné spolufinancovanie	ES	Národné spolufinancovanie	
	Spolu
	Štátny rozpočet	Súkromné zdroje		Spolu
	Štátny rozpočet	Súkromné zdroje		Spolu
	Štátny rozpočet	Súkromné zdroje	
168,00	56,00	42,00	14,00	1913,00	6387,67	478,25	159,42	3503,00	1167,67	875,75	291,92	
V roku 2004 sa odhaduje spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu vo výške 42 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 478 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 876 mil. Sk.   

3.2.2. Spolufinancovanie vnútorných politík ES
V prípade, že do vnútorných politík ES bude zapojená verejná správa, spolufinancovanie z národných verejných zdrojov sa bude uskutočňovať v rámci verejných rozpočtov v tých rozpočtových položkách, na ktoré sa jednotlivé vnútorné politiky vecne vzťahujú. 

Tabuľka č. 20: Odhad spolufinancovania  vnútorných politík ES z národných verejných zdrojov v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
Vnútorné opatrenia	225	395	543	1163	
Budovanie inštitúcií	54	71	70	195	
Budovanie Schengenu	457	466	476	1399	
Odstavenie Jaslovských Bohuníc	-	-	-	0	
Vnútorné politiky ES spolu 	736	932	1089	2757	
Celkovo v rokoch 2004-2006 sa predpokladá spolufinancovanie vnútorných politík ES z národných verejných zdrojov vo výške 2 757  mil. Sk.

Vzhľadom na to, že spolufinancovanie potenciálnych projektov z národných verejných zdrojov pre vnútorné opatrenia bude závisieť od schopnosti uspieť v predkladaných projektoch, je možné ich v súčasnosti odhadnúť len rámcovo. Pri stanovení predpokladanej úrovne spolufinancovania z národných verejných zdrojov v rámci  vnútorných opatrení sa vychádzalo z podielu 20 % na celkovom objeme finančných prostriedkov určených pre vnútorné opatrenia.
V roku 2004 sa predpokladá spolufinancovanie vnútorných opatrení vo výške 225 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 395 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 543 mil. Sk
Vzhľadom na to, že spolufinancovanie potenciálnych projektov z národných verejných zdrojov pre prechodný finančný nástroj budovania inštitúcií bude závisieť od schopnosti uspieť v predkladaných projektoch, je možné ich v súčasnosti odhadnúť len rámcovo. Pri stanovení predpokladanej úrovne spolufinancovania z národných verejných zdrojov v rámci  prechodného nástroja na budovanie inštitúcií sa vychádzalo z podielu 20 % na celkovom objeme finančných prostriedkov určených pre prechodný nástroj pre budovanie inštitúcií.
V roku 2004 sa predpokladá spolufinancovanie prechodného finančného nástroja na budovanie inštitúcií vo výške 54 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 71 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 70 mil. Sk.
Spolufinancovanie pre prechodný finančný nástroj budovanie Schengenu bude pokryté zo štátneho rozpočtu. 
V roku 2004 sa predpokladá spolufinancovanie prechodného finančného nástroja na budovanie Schengenu vo výške 457 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 466 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 476 mil. Sk.  
Spolufinancovanie pre prechodný finančný nástroj na odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice bude pokryté zo Štátneho fondu jadrovoenergetických zariadení.  Predpokladanú mieru spolufinancovania z národných verejných zdrojov bude možné odhadnúť až po vyšpecifikovaní pravidiel fungovania tohto finančného nástroja. 

3.2.3 Spolufinancovanie Výskumného fondu pre uhlie a oceľ
V prípade, že do projektov Výskumného fondu pre uhlie a oceľ bude zapojená verejná správa, spolufinancovanie z národných verejných zdrojov sa bude uskutočňovať v rámci verejných rozpočtov v tých rozpočtových položkách, na ktoré sa jednotlivé vnútorné politiky vecne vzťahujú.
Vzhľadom na to, že v súčasnosti nie sú upresnené finančné rámce pre Výskumný fond pre uhlie a oceľ, nie je možné odhadnúť spolufinancovanie z národných verejných zdrojov

3.2.4 Spolufinancovanie Finančného nástroj EEA
	V prípade, že do projektov Finančného nástroj EEA bude zapojená verejná správa, spolufinancovanie z národných verejných zdrojov sa bude uskutočňovať v rámci verejných rozpočtov v tých rozpočtových položkách, na ktoré sa jednotlivé vnútorné politiky vecne vzťahujú.
	Vzhľadom na to, že v súčasnosti nie sú upresnené finančné rámce pre Finančný nástroj EEA, nie je možné odhadnúť spolufinancovanie z národných verejných zdrojov.

4. Financovanie priamych platieb 

V prípade priamych platieb môže SR využiť národnú vyrovnávaciu platbu pre dosiahnutie úrovne 55/60/65 % priemeru ES 15 v rokoch 2004, 2005 a 2006 (100 % sa má dosiahnuť v roku 2011). Táto vyrovnávacia platba môže byť čiastočne pokrytá presunom zdrojov z rozvoja vidieka (max. 20 % z ročného záväzku) a z výdavkov štátneho rozpočtu.
V roku 2004 navrhujeme možnosť využiť národnú vyrovnávaciu platbu pre priame platby na úrovni  40 %, t.j. vo výške 5 424 mil. Sk, ktorá by mala byť čiastočne pokrytá presunom zdrojov z ročného záväzku pre rozvoj vidieka vrátane príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 20 % - 1 257 mil. Sk a doplatkom z výdavkov štátneho rozpočtu vo výške 4 167 mil. SK.
V roku 2005 navrhujeme možnosť využiť národnú vyrovnávaciu platbu pre priame platby na úrovni  45 %, t.j. vo výške 6 102 mil. Sk, ktorá by mala byť čiastočne pokrytá presunom zdrojov z ročného záväzku pre rozvoj vidieka vrátane príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 20 % - 1 401 mil. Sk a doplatkom z výdavkov štátneho rozpočtu vo výške 1 257 mil. SK.
V roku 2006 navrhujeme možnosť využiť národnú vyrovnávaciu platbu pre priame platby na úrovni  50 %, t.j. vo výške 6 780 mil. Sk, ktorá by mala byť čiastočne pokrytá presunom zdrojov z ročného záväzku pre rozvoj vidieka vrátane príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 20 % - 1 517 mil. Sk a doplatkom z výdavkov štátneho rozpočtu vo výške 1 013 mil. SK.
Tabuľka č. 21: Financovanie priamych platieb pri národnej vyrovnávacej platbe na úrovni             40 % z priemeru ES 15 v 2004; 45 % z priemeru ES 15 v 2005 a 50 % z priemeru ES 15 v 2006 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	
Priame platby zo všeobecného rozpočtu ES	0	3 444	4 250	
Presun z rozvoja vidieka (20 % z ročného záväzku)	1 257	1 401	1 517	
Doplatok z výdavkov štátneho rozpočtu	4 167	1 257	1 013	
Priame platby spolu (40 % z priemeru ES 15 v 2004; 45 % z priemeru ES 15 v 2005 a 50 % z priemeru ES 15 v 2006)	5 424	6 102	6 780	
	Každý posun o 1 % znamená zaťaženie štátneho rozpočtu o 136 mil. Sk. 

4.1  Pohľadávky voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb 
Napriek tomu, že záväzky zo všeobecného rozpočtu ES pre priame platby predstavujú v roku 2004 čiastku 3 394 mil. Sk, Slovenská republika nebude čerpať finančné prostriedky z týchto záväzkov v roku 2004, vzhľadom na to, že sa čerpajú s ročným posunom. Uvedená čiastka predstavuje vznik pohľadávky voči rozpočtu ES v roku 2004.  
	Pohľadávka voči rozpočtu ES z titulu časového posunu vyplácania priamych platieb v roku 2005 bude predstavovať čiastku 856 (4 250 – 3 394) mil. Sk. 
	Pohľadávka voči rozpočtu ES z titulu časového posunu vyplácania priamych platieb v roku 2006 bude predstavovať čiastku 806 (5 056 – 4 250) mil. Sk.

5. Iné výdavky súvisiace so vstupom SR do ES
	
K iným výdavkom súvisiacimi so vstupom SR do ES, ktoré sa neodvádzajú do ES patria administratívne výdavky a výdavky na implementáciu acquis v rôznych oblastiach.
Administratívne výdavky súvisia s poslinením administratívnych kapacít v nadväznosti na zabezpečenie činností súvisiacich so vstupom SR do ES a zastupovaním SR v rôznych výboroch inštitúcií ES. 
Administratívne výdavky zo štátneho rozpočtu sa zabezpečia zo zdrojov príslušných rozpočtových kapitol zastupujúcich SR vo výboroch bez zvýšenia výdavkov týchto rozpočtových kapitol. 
Určenie presnej čiastky si vyžaduje komplexnú analýzu jednotlivých činností, ktoré je potrebné zabezpečiť dodatočnými administratívnymi kapacitami vo verejnej správe  v nadväznosti na vstup do ES, zároveň analýzu nákladov na zastupovanie SR v rôznych výboroch inštitúcií ES a analýzu výdavkov na implementáciu acquis v rôznych oblastiach.     
 
6. Odhad celkových dopadov vstupu SR do ES na verejné financie v rokoch 2004, 2005 a 2006

	Celkové dopady vstupu SR do ES v rokoch 2004, 2005 a 2006 majú charakter priamych a nepriamych finančných dopadov na verejné financie.
	Priame finančné dopady sa vzťahujú priamo na toky finančných prostriedkov pri  príspevkoch SR do všeobecného rozpočtu ES a príjmoch SR z ES, prípadne potreby ich spolufinancovania z národných zdrojov, či možnosti využívania národných vyrovnávacích platieb.
Determinovanie priamych dopadov vstupu SR do ES na verejné financie pre príspevky SR do ES a príjmov SR z ES vychádza z finančných rámcov stanovených na Kodanskom summite dňa 13. decembra 2002 a na nadväzujúce upresňovania s Európskou komisiou, Radou ministrov a prípadne Európskym parlamentom. 
Dôležitým faktorom kvantifikovania priamych dopadov vstupu SR do ES na verejné financie bolo stanovenie metodológie čerpanie finančných prostriedkov zo záväzkov ES prijatých v rámci jednotlivých finančných nástrojov ES.
Vzhľadom na to, že s čerpaním finančných prostriedkov zo záväzkov povstupových fondov SR nemá žiadne skúsenosti, pri odhade reálneho čerpania finančných prostriedkov bola použitá metodológia Európskej komisie pre nové členské štáty.       
Nepriame finančné dopady vstupu SR do ES vznikajú vo väzbe na realizáciu záväzkov SR prijatých v rámci jednotlivých negociačných kapitol v oblasti administratívnych kapacít (zastupovanie vo výboroch a posilnenie administratívnych kapacít) a implementovania príslušných ustanovení acquis. Vyčíslenie nepriamych finančných dopadov vstupu SR do ES nie je v súčasnosti možné. Jeho odhad vyžaduje detailnú analýzu nákladovosti jednotlivých činností, ktoré majú zabezpečiť orgány a inštitúcie podieľajúce sa na realizácii záväzkov SR vo väzbe na vstup SR do ES. 

Tabuľka č. 22:  Odhad čistej finančnej pozície SR vo vzťahu k ES v rokoch 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. Sk

Roky	Príjmy SR z ES	Príspevky SR do všeobecného rozpočtu ES	Čistá pozícia SR	
	Predvstupová pomoc	Záručná sekcia EAGGF	Štrukturálne operácie	Vnútorné politiky	Iné príjmy	Vlastné zdroje	Príspevky s osobitným mechanizmom 	Spolu	
	Phare	Ispa	Sapard	Trhovo orient. výdavky	Priame platby	Rozvoj vidieka	Štrukt. fondy	Kohézny fond	Vnútorné opatrenia	Budov. inštitúcií	Budov. Schengen  	Odstav. Jaslovsk. Bohuníc	Výskum fond pre uhlie a oceľ	Špeciálna kompenz.	Finančný nástroj EEA	Tradičné vlastné zdroje	Zdroj z DPH	Zdroj z HNP	Korekcia Veľkej Británie	Výskum. fond pre uhlie a oceľ	Eur. rozvoj. fond		
2004	2 661	3 214	1 596	798	0 	5 017	5 312	168	900	216	742	0	-	2940	-	1 512	1 176	6 846	924	0	-	+ 13 106	
2005	1 424	1 577	1076	2 268	3 444	5 606	9 629	1 913	1 580	282	756	1 427	-	533	-	2 261	1 890	10 374	1 386	0	-	+ 15 604	
2006	525	888	896	2 394	4 250	6 069	10 520	3 503	2 172	280	772	1 456	-	533	-	2 261	1 974	10 626	1 470	127	-	+ 17 800	
Spolu	4 610	5 679	3 568	5 460	7 694	16 692	25 461	5 584	4 652	778	2 270	2 883	0	4 006	0	6 034	5 040	27 846	3 780	127	-	+ 46 510	
Čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES (príjmy SR z ES – príspevky SR) v roku 2004 sa odhaduje na úrovni 13 106 mil. Sk.
Čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES (príjmy SR z ES – príspevky SR) v roku 2005 sa odhaduje na úrovni 15 604 mil. Sk.
Čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES (príjmy SR z ES – príspevky SR) v roku 2006 sa odhaduje na úrovni 17 800 mil. Sk.  
Celková čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES v rokoch 2004 – 2006 sa odhaduje na úrovni 46 510 mil. Sk.    

V prípade zohľadnenia pohľadávky voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb (3 394 mil. Sk) čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES (príjmy SR z ES – príspevky SR) v roku 2004 sa odhaduje na úrovni 16 500 mil. Sk.
V prípade zohľadnenia pohľadávky voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb (856 mil. Sk) čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES (príjmy SR z ES – príspevky SR) v roku 2004 sa odhaduje na úrovni 16 460 mil. Sk.
V prípade zohľadnenia pohľadávky voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb (806 mil. Sk) čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES (príjmy SR z ES – príspevky SR) v roku 2004 sa odhaduje na úrovni 18 606 mil. Sk.
V prípade zohľadnenia pohľadávky voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb celková čistá finančná pozícia SR vo vzťahu k ES v rokoch 2004 – 2006 sa odhaduje na úrovni 51 566 mil. Sk.

Rozpočtová kapitola	ISPA	SAPARD	PHARE	Štrukturálne operácie	Záručná sekcia EAGGF	Spolu	
				Štrukturálne fondy	Kohézny fond			
	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - kapitoly	ES	ŠR -kapitoly	ES	ŠR – MP SR		
MH SR					280	120	686	144	 	 	 	 	1 230	
MP SR			1 596	56	228	175	1 275	546	 	 	5 815	1 006	10 697	
MVRR SR					694	313	674	231	 	 	 	 	1 912	
MPSVR SR					80 	0 	980	439	 	 	 	 	1 419	
MŠ SR					42	2	607	251	 	 	 	 	902	
MDPT SR	2 217	1 698			139	86	610	297	84	28	 	 	5 159	
MŽP SR	997	434			127	23	480	189	84	14	 	 	2 348	
MF SR		398 			260	174	 	600	 	 	 	 	1 432	
MS SR
 					89	23	 	 	 	 	 	 	112	
MZ SR					28	4	 	 	 	 	 	 	32	
MV SR					423	90	 	 	 	 	 	 	513	
ÚV SR					6	2	 	 	 	 	 	 	8	
ŠÚ ŠR					25	13	 	 	 	 	 	 	38	
Spolu	3 214	2 530	1 596	56	2 661	1 025	5 312	2 697	168	42	5 815	1 006	26 122	
Tabuľka č. 23: Očakávané čerpanie zdrojov z predvstupovej pomoci (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu - kapitoly VPS), štrukturálnych operácií (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu – jednotlivé ministerstvá)  a zo záručnej sekcie EAGGF v roku 2004 podľa rozpočtových kapitol v bežných cenách v mil. Sk
Tabuľka č. 24: Očakávané čerpanie zdrojov z predvstupovej pomoci (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu - kapitoly VPS), štrukturálnych operácií (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu – jednotlivé ministerstvá)  a zo záručnej sekcie EAGGF v roku 2005 podľa rozpočtových 
Rozpočtová kapitola	ISPA	SAPARD	PHARE	Štrukturálne operácie	Záručná sekcia EAGGF	Spolu	
				Štrukturálne fondy	Kohézny fond			
	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - kapitoly	ES	ŠR -kapitoly	ES	ŠR – MP SR		
MH SR					200	100	1 243	260					1 803	
MP SR			1 076	140	133	25	2 311	990			11 318	1 402	17 395	
MVRR SR					112	31	1 224	418					1 785	
MPSVR SR							1 776	795					2 571	
MŠ SR					0	0	1 101 	454					1 555	
MDPT SR	789	592			16	9	1 105	539	957	319			4 326	
MŽP SR	788	591			169	48	869	342	957	159			3 923	
MF SR					165	62		482					709	
MS SR					0	0							0	
MZ SR					68	9							77	
MV SR					121	37							158	
ÚV SR					52	7							59	
ŠÚ ŠR					10 	0							10	
Spolu	1 577	1 183	1 076	140	1 424	328	9 629	4 280	1 914	478	11 318	1 402	34 371	
kapitol v bežných cenách v mil. Sk

Tabuľka č. 25: Očakávané čerpanie zdrojov z predvstupovej pomoci (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu - kapitoly VPS), štrukturálnych operácií (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu – jednotlivé ministerstvá)  a zo záručnej sekcie EAGGF v roku 2006 podľa rozpočtových kapitol v bežných cenách v mil. Sk
Rozpočtová kapitola	ISPA	SAPARD	PHARE	Štrukturálne operácie	Záručná sekcia EAGGF	Spolu	
				Štrukturálne fondy	Kohézny fond			
	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - kapitoly	ES	ŠR -kapitoly	ES	ŠR – MP SR		
MH SR							1 352 	283					1 635	
MP SR			896	100			2 513	1 077			12 713	1 517	18 816	
MVRR SR							1 331	455					1 786	
MPSVR SR							1 960	879					2 839	
MŠ SR							1 217	502					1 719	
MDPT SR	444	333					1 201	586	1 752	438			4 754	
MŽP SR	444	333					946	372	1 752	438			4 285	
MF SR								523					523	
MS SR													 	
MZ SR													 	
MV SR													 	
ÚV SR													 	
ŠÚ ŠR													 	
Spolu	888	666	896	100	525	157	10 520	4 677	3  504	876	12 713	1 517	37 039	

Tabuľka č. 26: Očakávané čerpanie zdrojov z predvstupovej pomoci (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu - kapitoly VPS), štrukturálnych operácií (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu – jednotlivé ministerstvá)  a zo záručnej sekcie EAGGF v rokoch 2004 - 2006 podľa rozpočtových kapitol v bežných cenách v mil. Sk
Rozpočtová kapitola	ISPA	SAPARD	PHARE	Štrukturálne operácie	Záručná sekcia EAGGF	Spolu	
				Štrukturálne fondy	Kohézny fond			
	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - VPS	ES	ŠR - kapitoly	ES	ŠR -kapitoly	ES	ŠR – MP SR		
MH SR							3 281	687					3 968	
MP SR			3 568	296			6 099	2 613			29 846	3 925	46 347	
MVRR SR							3 229	1 104					4 333	
MPSVR SR							4 716	2 113					6 829	
MŠ SR							2 925	1 207					4 132	
MDPT SR	3 450	2 623					2 916	1 422	2 793	347			13 551	
MŽP SR	2 229	1 358					2 295	903	2 793	173			9 751	
MF SR		389						1 605					1 994	
MS SR													 	
MZ SR													 	
MV SR													 	
ÚV SR													 	
ŠÚ ŠR													 	
Spolu	5 679	4 370	3 568	296	4 610	1510	25 461	11 654	5 586	520	29 846	3 925	97 025