Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy prezidenta SR Ivana Gašparoviča v USA v dňoch 7. – 11. októbra 2008

Oficiálna návšteva prezidenta SR Ivana Gašparoviča v USA a jeho rokovanie s prezidentom USA Georgom W. Bushom 9. 10. 2008 predstavuje ďalší významný medzník vo vzájomných vzťahoch oboch krajín. Potvrdila záujem oboch strán na ďalšom rozvoji bilaterálnych slovensko-amerických vzťahov. Symbolicky zavŕšila úspešné obdobie vo vzájomných vzťahoch, počas ktorého Slovensko, aj za výraznej podpory USA, naplnilo svoje základné integračné ciele a stalo sa členom NATO i EÚ. 
Prezident I. Gašparovič sa stretol 8. 10. 2008 aj so zástupcami amerických židovských organizácií, krajanmi a členmi správnej rady mimovládnej organizácie Priatelia Slovenska (Friends of Slovakia). V rámci programu položil veniec k pamätníku obetiam teroristického útoku na Pentagon 11. 9. 2001 a k pamätníku dôležitej bitky 2. svetovej vojny Iwo Jima. Prezident navštívil 10. 10. 2008 aj mesto Pittsburgh, centrálu U.S. Steel, sídlo Pittsburghskej univerzity a stretol sa s vedením spoločnosti U.S. Steel ako aj s predstaviteľmi miestnej podnikateľskej a krajanskej komunity. 
Návšteva priniesla taktiež celý rad významných sprievodných podujatí. Minister vnútra R. Kaliňák sa 8. 10. 2008 stretol s ministrom pre vnútornú bezpečnosť M. Chertoffom a podpísal Zmluvu medzi SR a USA o zintenzívnení spolupráce pri predchádzaní a boji proti trestnej činnosti súvisiacu so zaradením Slovenska do bezvízového programu USA. Minister zahraničných vecí J. Kubiš absolvoval 8. 10. 2008 separátne rokovania s námestníkom ministra obrany G. Englandom a ministerkou ZV C. Riceovou. 

Rokovanie prezidenta SR I. Gašparoviča s prezidentom USA G. Bushom

Stretnutie prezidenta USA G. Busha s prezidentom SR I. Gašparovičom 9. 10. 2008  v Oválnej pracovni Bieleho domu prebehlo v priateľskej a srdečnej atmosfére. Bolo substantívnou výmenou názorov, postojov a stanovísk oboch strán k aktuálnym zahraničnopolitickým, ale aj ekonomickým témam a vzájomným bilaterálnym slovensko-americkým vzťahom. Rokovanie prezidentov trvalo vyše hodiny. V delegácii prezidenta      G. Busha bola aj ministerka zahraničných vecí USA C. Riceová a poradca pre otázky národnej bezpečnosti S. Hadley.  
Prezident G. Bush nadväzujúc na predošlé oficiálne spoločné stretnutie v Bratislave vo februári 2005 vyjadril potešenie z možnosti privítať prezidenta SR v Bielom dome a pokračovať v osobnom dialógu k zásadným témam zahraničnej politiky. Prvou témou rokovania bola súčasná ekonomická a finančná kríza, ktorá je vážna, ale prezident G. Bush verí, že sa ju podarí prekonať. Uistil o záväzku USA hľadať riešenia. Je potrebné vykonať upokojujúce kroky a vyslať silné signály, ktoré ekonomiku stabilizujú. Dôležitý je spoločný koordinovaný prístup a G. Bush vyjadril vieru, že na nadchádzajúcom stretnutí ministrov financií G7 vo Washingtone sa podarí dohodnúť na jednotnom postupe. Prezident USA zároveň ocenil slovenskú ekonomiku, ktorá je silná a dynamická. SR si zvolila správnu cestu, keď sa rozhodla budovať trhovú ekonomiku, právny štát a fungujúce demokratické inštitúcie. Krajiny s centralizovaným systémom riadenia štátu a ich ekonomiky budú mať vážne problémy pri prekonávaní dopadov súčasnej globálnej finančnej krízy. G. Bush ďalej uviedol, že jeho návšteva v Bratislave v roku 2005 na neho urobila mimoriadny dojem.  Počas nej cítil z ľudí veľkú energiu a dynamiku. Ocenil víziu  rozvoja SR.
Prezident I. Gašparovič ocenil úlohu G. Busha pri integrácii SR do transatlantických štruktúr. Vstup SR do NATO a EÚ posilnil dôveryhodnosť a postavenie SR vo svete. Práve dôvera partnerov je mimoriadne dôležitou devízou v súčasnej situácii. Dopady súčasnej krízy pocíti aj SR (najmä v zahraničnom obchode), ale nebudú zásadného charakteru. Finančný a bankový systém je stabilný. Nedochádza k výberom z bánk, čo signalizuje dôveru obyvateľov. Súčasná kríza sa podľa I. Gašparoviča dotkne aj myslenia a prístupu k úlohe štátu v ekonomike. Štát má zodpovednosť voči svojim občanom na jednej strane a na strane druhej musí vytvárať podmienky pre podnikanie a obchod. V reakcii americký partner poznamenal, že je silným zástancom voľného trhu a verí, že chybné rozhodnutia podnikateľského subjektu trh svojim pôsobením potrestá. Dnes je však ekonomický systém previazaný v takej miere, že zlyhanie jedného znamená pád všetkých. USA si želajú diskusiu o tom, ako by mal vyzerať moderný a efektívny systém trhového dohľadu pre 21. storočie, ktorý by však zároveň neznamenal brzdu pre obchod a investície, resp. obmedzenie voľného pohybu kapitálu. V súčasnosti je však treba urobiť všetko, „aby sa loď nepotopila“, potom bude možné hľadať dlhodobé riešenia a opatrenia, ktoré by umožnili zabrániť podobným krízam v budúcnosti. 
V ďalšej časti rozhovoru si partneri vymenili názory na vybrané medzinárodno-politické otázky. Prezident G. Bush sa zaujímal o pohľad prezidenta SR na súčasný vývoj v Rusku. I. Gašparovič uviedol, že SR má s Ruskom dobré vzťahy a chce si ich aj udržať. Jednoznačne však pritom vychádza z toho, že členstvo v EÚ a NATO a ich spoločné politiky sú z pohľadu našej zahraničnej politiky určujúce a prioritné. Naše postavenie je vďaka členstvu v NATO a EÚ iné ako v roku 1968. Zároveň je však potrebné sa na Rusko pozerať inak ako na bývalý ZSSR. SR má dnes s Ruskom partnerské vzťahy, v ktorých sa odráža niekoľko faktorov. Z jednej strany sú to naše energetické potreby, kedy viac ako 90% ropy, vyše 95% zemného plynu a 100% jadrového paliva dovážame práve z RF. Z druhej strany sú to však princípy, ktoré SR uplatňuje a vyznáva vo svojej zahraničnej i domácej politike. SR sa nebojí s Ruskom otvorene komunikovať o otázkach, na ktoré ma iný názor, resp. tlmočiť výhrady v otázkach, kde s postupom Ruska na medzinárodnej scéne nesúhlasí. Naše zdravé sebavedomie v dialógu s Ruskom sa samozrejme opiera i o dve spomínané zoskupenia, ktorých sme členom. Uvedomujeme si, že naša pozícia ako člena EÚ je silnejšia i pri hľadaní spoločných riešení energetickej závislosti na Rusku. V neposlednom rade SR plne podporila spoločné stanoviská NATO a EÚ vo vzťahu k vývoju v Gruzínsku. Nechceme však, aby sa prerušili ich vzťahy s Ruskom. Sme presvedčení, že treba pokračovať v otvorenom dialógu s RF. Ukončiť dialóg a spustiť novú železnú oponu by podľa nášho názoru nebolo vhodné. Európa nemôže fungovať bez spolupráce s Ruskom tak, ako Rusko bez spolupráce s Európou. Na druhej strane Európa nemôže fungovať bez USA a USA potrebujú Európu. Vzťahy EÚ – USA – RF tak vytvárajú istý trojuholník, v ktorom treba hľadať konsenzus ohľadne riešenia súčasných globálnych problémov.
V ďalšej časti rozhovoru sa prezident G. Bush zaujímal o slovenské vnímanie situácie na Ukrajine a možné implikácie pre rozhodovanie decembrového zasadnutia NAC o budúcich formách spolupráce s touto krajinou. Prezident I. Gašparovič v reakcii zdôraznil, že vývoj na Ukrajine je zložitý. Ukrajina stojí na rázcestí a sama musí urobiť rozhodnutie, kam chce smerovať. Zároveň je mimoriadne dôležité dosiahnuť náležitú úroveň pripravenosti krajiny k integrácii. SR je toho názoru, že žiadna tretia krajina, ak sa Ukrajina rozhodne vstúpiť do NATO a EÚ a bude spĺňať podmienky pre vstup, jej nesmie brániť v realizácii jej vôle.
G. Bush poďakoval za príspevok SR k úsiliu medzinárodného spoločenstva stabilizovať a obnoviť Afganistan. Plne chápe, že rozhodnutia o vyslaní jednotiek do Afganistanu sú v každej krajine zložité a to nielen z pohľadu verejnej mienky. USA si aj preto naše pôsobenie v ISAF vysoko vážia. V tejto súvislosti ocenil profesionalitu Ozbrojených síl SR a dobrú pripravenosť našich vojakov. Prezident I. Gašparovič pripomenul zvyšovanie (viac ako zdvojnásobenie – zo 115 na 246) našej prítomnosti v Afganistane a plnenie čoraz náročnejších úloh, ktoré predstavujú postupný posun v mandáte. Rovnako pripomenul, že spomenuté nasadenie bude uskutočnené v podstatne kratšom časovom horizonte ako sa plánovalo (do polovice roka 2009). Prezident G. Bush túto skutočnosť vysoko ocenil. Prezident SR ďalej zdôraznil, že SR vstupovala do NATO s plným vedomím záväzkov, ktoré z členstva vyplývajú. Chce sa i naďalej aktívne podieľať na realizácii spoločných úloh Aliancie a ďalej posilňovať pripravenosť OS SR. Sme odhodlaní pokročiť i v technickej vybavenosti našich ozbrojených síl, aby sa plnohodnotne mohli zapojiť i do najnáročnejších operácií, s čím pre budúcnosť v Afganistane počítame. Prezident tiež ocenil pomoc USA pri výcviku našich vojakov.   
Partneri sa venovali aj vývoju na Balkáne. Prezident USA odvolávajúc sa na našu znalosť regiónu a kredibilitu, ktorú v Srbsku požívame, apeloval na to, aby SR pomohla Srbsku v približovaní sa k EÚ. Ako uviedol, prijaté rozhodnutia už nebudú zmenené a je potrebné sa s tým zmieriť, prekonať to a ísť smerom dopredu. Prezident I. Gašparovič upozornil amerického partnera na možné negatívne dopady a implikácie jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova na situáciu na západnom Balkáne, predovšetkým v Bosne a Hercegovine a Macedónsku. Ubezpečil partnera, že integrácia Srbska do euro-atlantických štruktúr má plnú podporu SR. Partneri na záver konštatovali, že sa ich názory v otázke riešenia problému Kosova úplne nezhodujú. To je však odrazom úprimnosti a otvorenosti partnerského dialógu.
V otázke plánovaného vstupu SR do bezvízového programu USA zaznelo zo strany prezidenta Busha uistenie, že pozitívne rozhodnuté o cestovaní našich občanov do USA bez víz bude v polovici novembra. Toto vyhlásenie zopakoval aj pred médiami a ocenil dobrú prácu MZV SR. Prezident I. Gašparovič ocenil osobné úsilie a angažovanosť G. Busha v tejto otázke.      
V následnom vystúpení pre médiá G. Bush uviedol, že SR je spojencom a priateľom USA. Počas pôsobenia vo funkcii prezidenta USA prerástol jeho vzťah k I. Gašparovičovi k hlbokému uznaniu. Prezident SR je podľa slov G. Busha muž, s ktorým sa dobre a ľahko diskutuje a ktorého hodnoty oceňuje. Prezident USA spomenul aj svoju podporu vstupu SR do NATO. Ako uviedol, bol si vtedy istý, že Slovensko bude vynikajúcim partnerom a spojencom. História túto jeho vieru potvrdila. Občanom SR poďakoval za podporu rozhodnutia vlády nasadiť slovenských vojakov do Afganistanu v snahe pomôcť tejto mladej demokracii, aby sa už nikdy nestala útočiskom pre teroristov a bola príkladom transformujúcej sily slobody. Na záver vyhlásenia pre média prezident Bush uviedol, že SR vykonala veľký pokrok na ceste k vstupu do bezvízového programu a pozitívne rozhodnutie pre našich občanov v tomto smere očakáva v polovici novembra. 
Prezident I. Gašparovič poďakoval za pozvanie a ocenil blízkosť slovensko-amerických vzťahov. Ocenil podporu prezidenta G. Busha pre vstup SR do NATO, čo pomohlo aj v úsilí našej krajiny stať sa členom EÚ. Vďaka tomu je dnes SR dôveryhodnou a prosperujúcou krajinou. I. Gašparovič uistil, že SR bude naďalej stáť za svojimi záväzkami v rámci Aliancie a jej prítomnosť v Afganistane bude pokračovať. V závere vyjadril presvedčenie, že spoločné stretnutie vyslalo silný signál o dobrých vzťahoch medzi SR a USA.             

Stretnutie s predstaviteľmi najvplyvnejších židovských organizácií v USA

Zástupcovia Amerického židovského výboru, Amerického židovského kongresu a B’nai B’rith International ocenili osobný prínos prezidenta SR k dobrému spolunažívaniu príslušníkov rôznych národností a vierovyznaní na Slovensku. Vyzdvihli prácu vykonanú v SR pre obnovu židovských pamiatok, ale zároveň tlmočili znepokojenie nad nedávnou antisemitskou diskusiou v NR SR.  
Prezident I. Gašparovič uistil partnerov o principiálnom a dôrazne odmietavom postoji vlády SR, ako aj slovenskej verejnosti voči ak‎‎ýmkoľvek prejavom antisemitizmu, rasovej a náboženskej neznášanlivosti. Tento postoj jasne dokumentujú konkrétne kroky a politika SR. I. Gašparovič zdôraznil, že SR bola medzi prvými krajinami, ktorá po páde Železnej opony začala rozhovory so židovskými organizáciami. Bolo to odrazom skutočnosti, že bývalé Československo stálo pri vzniku štátu Izrael. Dodal, že v politike pôsobí od roku 1989 a teda od počiatku stál aj pri obnove židovského života v SR. Prezident vyjadril osobnú vôľu trvale si pripomínať pamiatku obetí holocaustu. 
Kategorický odpor vlády SR voči prejavom antisemitizmu vyjadrili aj minister ZV     J. Kubiš a minister kultúry M. Maďarič, ktorý pripomenul vyriešenie vlastníctva budovy Židovského múzea v Bratislave, potvrdil práce na otvorení múzea v bývalom pracovnom tábore v Seredi, ako aj podiel SR na stavbe pamätníka v poľskom Sobibore. Na požiadavku výkonného riaditeľa B´nai B´rith Daniela Mariaschina, aby sa SR okrem pripomínania si obetí holocaustu postarala aj o zachovanie pamiatok židovského života vo všeobecnosti,      M. Maďarič vysvetlil, že práca a finančná podpora MK SR sleduje tri oblasti: zachovanie pamiatok židovskej kultúry, podporu živej židovskej kultúry a vzdelávanie o holocauste. Riaditeľ zahranično-politického oddelenia Amerického židovského výboru Andrew Baker vyjadril ochotu pomôcť pri obnove židovských pamiatok v Bardejove.      
Partneri si vymenili aj názory na niektoré zahraničnopolitické otázky s dôrazom na v‎‎ývoj na Blízkom východe a problematiku Iránu. A. Baker požiadal o podporu SR pri povýšení úrovne partnerstva Izraela s NATO.

Stretnutie s primátorom Pittsburghu Lukom Ravenstahlom

Prezident I. Gašparovič využil stretnutie na poskytnutie informácie o politickom, spoločenskom a hospodárskom vývoji SR od jej vzniku až do súčasnosti. Zdôraznil, že aj napriek svetovej finančnej kríze ostáva SR krajinou, kde neustále prichádzajú nové zahraničné investície. Slovenská ekonomika je v dobrej kondícii aj vďaka činnosti US Steel, ktorý sídli práve v Pittsburghu. Toto mesto má pre SR aj veľký historický význam – v r. 1918 v ňom bola podpísaná Pittsburghská dohoda vedúca až k vzniku samostatnej SR v r. 1993. Zároveň je aj mestom s veľkou slovenskou krajanskou komunitou. Prezident SR v tejto súvislosti povzbudil krajanov k udržiavaniu tradícií a väzieb s materskou krajinou pri rešpektovaní USA ako štátu, ktorého sú občanmi.
Primátor L. Ravenstahl poukázal na veľkú diverzitu obyvateľov svojho mesta. Za najpočetnejšiu označil taliansku komunitu. Významnou je aj židovská a prirodzene aj slovenská. Aj vďaka tejto rôznorodosti je Pittsburgh úspešné mesto, ktoré navyše v tomto roku získalo cenu za najlepšiu kvalitu života v USA a pripomína si 250. výročie svojho vzniku. Z iniciatívy našich krajanov má uzavretú partnerskú dohodu o spolupráci s Prešovom a doteraz zorganizovalo osem hospodársko-poznávacích misií do SR.

Rokovanie s vedením US Steel

Viceprezidenti J. Goodish, C. Navetta a D. Lohr ocenili rozhodnutie prezidenta SR zaradiť návštevu ich firmy do programu svojej návštevy. Chápu to aj ako ocenenie jej aktivít v SR.
Prezident I. Gašparovič označil oceliarstvo za významné spojivo medzi SR a USA. Tak ako mnoho Slovákov v minulosti budovalo tento priemysel v USA, dnes ho US Steel rozvíja v Košiciach. Osobitne prínosné sú aj jeho aktivity mimo hlavnej náplne činnosti – získavanie zahraničných investorov do SR, podpora kultúrnych, športových a sociálnych projektov v regióne východného Slovenska. S potešením konštatoval, že v SR sa podarilo vytvoriť vhodnú symbiózu medzi záujmami podnikateľov a vlády. Aj preto je naša krajina ekonomicky úspešná. Aj keď nepočítame s tým, že súčasná finančná kríza nás priamo zasiahne, s istými negatívnymi prejavmi musíme počítať najmä v oblasti zahraničného obchodu.
Vedenie US Steel zdôraznilo dobrú spoluprácu s vládou SR. Mnohé jej opatrenia podporujú skvalitňovanie podnikateľského prostredia – vstup do Schengenu, zavedenie eura, a pod. Aj avizované zrušenie vízovej povinnosti podporí činnosť firmy a umožní lepšie využívanie slovenských odborníkov v centrále a pobočkách spoločnosti v USA. Za nové výzvy označilo politiku po vypršaní platnosti dohody z Kjóto v r. 2012, skleníkový efekt, emisie CO2 a obchod s nimi. US Steel berie pri svojich aktivitách do úvahy ochranu životného prostredia. Taktiež ale treba mať na mysli aj prínos priemyslu pre obyvateľstvo. Vyriešenie týchto otázok je preto dôležité nielen z hľadiska ich firmy, ale aj pre ďalší ekonomický rozvoj SR. D. Lohr ocenil úroveň slovenských technických vysokých škôl, najmä metalurgického zamerania. US Steel to intenzívne využíva pri zamestnávaní vo svojom košickom závode a v budúcnosti chce viac slovenských odborníkov zamestnať aj vo svojich amerických pobočkách. 
Pre súčasnú finančnú krízu je charakteristický prudký pád kúpyschopnosti firiem aj obyvateľstva. Ďalší vývoj bude závisieť od toho, ako rýchlo sa podarí odstrániť neistotu na finančných trhoch. Kongresom schválených 700 mld. USD na tento účel sa zatiaľ neprejavilo. Dokonca sa nepodarilo ani len spomaliť prudký pád. Vzhľadom na charakter svojej produkcie US Steel neočakáva, že bude finančnou krízou významnejšie zasiahnutý.
Minister kultúry SR M. Maďarič pripomenul fakt, že Košice sa stanú v r. 2013 európskym mestom kultúry. Vláda SR bude kultúrne podujatia prirodzene podporovať, avšak zároveň to predstavuje vhodnú príležitosť aj na prezentáciu US Steel.

Návšteva Pittsburghskej univerzity

Rektor univerzity M. Nordenberg zdôraznil, že okrem najväčších amerických univerzít je pittsburghská jediná, ktorá poskytuje štúdium slovakistiky. V jej rámci sa vyučuje slovenský jazyk, sociálne a humanitné vedy. Okrem toho už viac rokov prebiehajú výmenné programy a spoločné výskumné projekty so slovenskými subjektami. V súčasnosti hľadá jeho univerzita partnerov v technických odvetviach. V. Báleš, prezident Slovenskej rektorskej konferencie, pri tejto príležitosti informoval o dobrých výsledkoch spolupráce našich a amerických univerzít. Ponúkol spoluprácu v oblasti informatiky a pozval amerických partnerov na rokovania na STU. M. Nordenberg pozvanie prijal s tým, že víta možnosť odborných konzultácií o možnej spolupráci. Zároveň upozornil, že tejto oblasti sa venuje Centrum medzinárodných štúdií, ktoré do partnerských vzťahov s inými univerzitami vstupuje veľmi opatrne a po dôkladnom zvážení. V prípade pozitívneho rozhodnutia však pristupuje k plneniu projektov so všetkou vážnosťou a potrebnými zdrojmi. Podpisovanie všeobecných rámcových zmlúv nepodporuje. Naopak uprednostňuje spoluprácu pri konkrétnych projektoch.

Rokovanie ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša s ministerkou zahraničných vecí USA C. Riceovou

Počas stretnutia obaja partneri pozitívne vyhodnotili úroveň bilaterálnych vzťahov. Minister J. Kubiš poďakoval USA za dlhodobú podporu pri integrácii SR do euro-atlantických štruktúr a za iniciatívny prístup administratívy USA v oblasti zaradenia nových krajín, vrátane SR, do bezvízového programu. Ocenil taktiež dobrú spoluprácu a strategické partnerstvo s USA bez ohľadu na niektoré názorové rozdiely.
Vo vzťahu k Ukrajine sa obaja partneri zhodli na principiálnej podpore svojich krajín pre zapojenie Ukrajiny do Akčného plánu členstva (MAP). Zároveň skonštatovali, že vnútropolitická situácia v krajine je zložitá a značne sťažuje  ďalšie približovanie Ukrajiny k NATO. Podľa ministerky Riceovej predčasné voľby pravdepodobne nepomôžu situáciu vyriešiť. Ministri vyjadrili vieru, že členské krajiny NATO budú schopné nájsť zhodu v otázke ďalšieho postupu na decembrovom zasadaní Severoatlantickej rady.
Vo vzťahu ku Gruzínsku ministerka C. Riceová vyzdvihla skutočnosť, že v priebehu konfliktu či po ňom nedošlo k rozdeleniu členských krajín EÚ ani EÚ a USA. Podľa ministerky sa Rusko uznaním dvoch separatistických regiónov dopustilo strategickej chyby, ktorá ho priviedla do medzinárodnej izolácie a tiež spôsobuje problémy v Rusku samotnom (Ingušsko, Tatarstan, Čečensko). Minister J. Kubiš zdôraznil, že je potrebné snažiť sa vyhnúť fixovaniu status quo v podobe násilného rozdelenia Gruzínska. Vyjadril tiež podporu aktívnejšiemu pôsobeniu EÚ a NATO vo vzťahu ku Gruzínsku a Ukrajine. 
V súvislosti s aktuálnym vývojom v Srbsku minister J. Kubiš konštatoval, že sa situácia v krajine zlepšuje a informoval o nadchádzajúcej návšteve predsedu vlády SR R. Fica v Belehrade. SR podporila srbský návrh rezolúcie VZ OSN požadujúci Medzinárodný súdny dvor o vydanie poradného posudku vo veci legálnosti vyhlásenia nezávislosti Kosova. USA naopak hlasovali proti návrhu, aj keď postup Srbska je pochopiteľný.

Rokovanie ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša s námestníkom ministra obrany USA G. Englandom

	Minister J. Kubiš poďakoval partnerovi za výbornú spoluprácu rezortov obrany a za pomoc, ktorú USA poskytli pri modernizácii ozbrojených síl SR. Námestník ministra           G. England ocenil spoluprácu so SR a navŕšenie vojenskej prítomnosti SR v Afganistane. Zároveň uviedol, že akcieschopnosti jednotiek by prospelo odstránenie národných obmedzení. Minister J. Kubiš partnerovi vysvetlil vývoj slovenskej vojenskej prítomnosti v Afganistane a postupné preberanie väčšej zodpovednosti, elimináciu obmedzení a zvyšovanie počtu vojakov. Zdôraznil, že súčasný stav vojenskej angažovanosti je v tejto chvíli maximum, ktoré sa politicky podarilo dosiahnuť pri udržaní podpory verejnosti, hoci v budúcnosti môžu byť predstaviteľné isté modifikácie. Partneri ďalej vyjadrili podporu spoločnej snahe v boji proti obchodu s drogami v Afganistane a potrebe širšieho zapojenia afgánskej vlády do tohto úsilia. 
	Minister J. Kubiš informoval partnera, že SR zatiaľ nie je pripravená zmeniť politickú ani právnu pozíciu v otázke nezávislosti Kosova, ale podporuje všetky praktické kroky prispievajúce k stabilite v oblasti. Pripomenul aktívnu spoluprácu SR s OSN, angažovanosť v KFOR a EULEX, diplomatické zastúpenie  v Prištine a zároveň vyjadril isté znepokojenie z toho, že niektorí separatisti v strednej Európe nachádzajú v Kosove inšpiráciu. Námestník ministra G. England konštatoval, že nezávislé Kosovo je realitou, ktorá sa nedá vrátiť späť a zároveň ocenil aktivity SR prispievajúce k stabilite regiónu. 
	Ďalej informoval o prebiehajúcich rokovaniach USA s Irakom o ďalšom pôsobení spojeneckých vojsk v krajine. Potvrdil, že Irak zostáva dôležitou témou aj v predvolebnej kampani v USA, pričom i odporca zásahu B. Obama si uvedomuje, že okamžité stiahnutie vojsk je nereálne a pripúšťa nevyhnutnosť časového harmonogramu postupného znižovania vojenskej prítomnosti.  

Rokovanie ministra zahraničných vecí J. Kubiša so zahraničnopolitickým poradcom B. Obamu Philipom Gordonom 

Minister J. Kubiš a P. Gordon konzultovali tému vzťahov k Rusku aj ostatný vývoj v Gruzínsku a na Ukrajine. Podľa P. Gordona sa Rusko vnútropoliticky i v zahraničnej politike neuberá dobrým smerom a nová administratíva USA bude musieť hľadať cestu, ako ho zapojiť do medzinárodnej spolupráce, avšak bez spochybňovania principiálnych otázok ako nezávislosť Kosova, protiraketová obrana či rozširovanie NATO. P. Gordon ďalej uviedol, že bude potrebné začať hľadať jednotné stanoviská spojencov v oblasti prístupu k Rusku a Akčnému plánu členstva pre nové krajiny na samite NATO v apríli 2009, ktorý by mal byť oslavou 60 rokov transatlantického spojenectva a jednoty. Minister J. Kubiš ubezpečil partnera, že otázka rozširovania NATO a zapojenia Ukrajiny a Gruzínska do Akčného plánu členstva je pre SR otázkou principiálnou a ako taká má podporu SR. Dodal však, že Ukrajina a Gruzínsko samotné svojím správaním či vnútornými problémami nie sú v tejto otázke príliš nápomocné. 
Partneri si taktiež vymenili názory aj na ruský návrh na „novú európsku bezpečnostnú architektúru“. Podľa P. Gordona si zrejme nenájde širokú podporu. Na druhej strane J. Kubiš uviedol, že je potrebné o tejto iniciatíve s Ruskom diskutovať, pretože nie je v našom spoločnom záujme Rusko „zadržiavať“ či izolovať. Zároveň podčiarkol fakt, že je možné a tiež potrebné využívať existujúce inštitucionálne rámce, vrátane OBSE, ktorá je najvhodnejšou platformou na diskusiu o ruskej iniciatíve. 
Minister J. Kubiš informoval partnera aj o aktuálnej diskusii v EÚ k transatlantickým vzťahom, cieľom ktorej je nájsť zhodu na zozname priorít Únie, na riešení ktorých bude chcieť zaangažovať novú administratívu USA. P. Gordon uviedol, že USA pod novým vedením budú pripravené načúvať a pristupovať na kompromisy v otázkach ako klimatické zmeny. Ale USA taktiež budú mať očakávania od svojich európskych partnerov v zásadných témach, ako je Afganistan. Partneri sa dotkli taktiež otázky iránskeho jadrového programu. Podľa P. Gordona nová administratíva bude pripravená viesť s Iránom dialóg, ale zároveň v prípade potreby sprísnenia sankcií bude potrebovať partnerov – Európu, Rusko, Čínu – aby sa k nim pripojili.

Podpis Zmluvy medzi SR a USA o zintenzívnení spolupráce pri predchádzaní a boji proti trestnej činnosti

Podpredseda vlády a minister vnútra SR R. Kaliňák sa 8. októbra stretol s ministrom pre vnútornú bezpečnosť M. Chertoffom a spoločne podpísali medzištátnu Zmluvu o zintenzívnení spolupráce pri predchádzaní a boji proti trestnej činnosti, ktorá je poslednou legislatívnou podmienkou na zaradenie SR do bezvízového programu USA. Po následnom potvrdení  ZÚ USA, že percento odmietnutých víz slovenských žiadateľov za finančný rok 2008 neprekročilo 10%, Slovensko splnilo všetky podmienky na zaradenie do bezvízového programu. To následne potvrdil  aj prezident G. Bush  na stretnutí s I. Gašparovičom, keď označil víza za uzatvorenú záležitosť a uviedol, že rozhodnutie padne do polovice novembra. 

Hodnotenie návštevy

Oficiálna návšteva prezidenta SR Ivana Gašparoviča v USA predstavuje ďalší významný medzník vo vzájomných vzťahoch oboch krajín. Jej realizácia potvrdila ich vysokú úroveň a záujem oboch strán na tom, aby sa bilaterálne slovensko-americké vzťahy ďalej prehlbovali a rozvíjali. Skutočnosť, že sa obaja lídri stretli niekoľko mesiacov pred koncom ich funkčného obdobia, možno vnímať aj ako určité symbolické zhodnotenie úspešného obdobia vo vzájomných vzťahoch. Slovensko počas neho, aj za pomoci USA, naplnilo svoje základné zahraničnopolitické ciele: stalo sa členom NATO i EÚ a konkrétnymi krokmi aktívne napĺňalo spojenecký charakter bilaterálnej relácie. Tento moment, ako aj nástup novej administratívy USA v budúcom roku poskytne vhodnú príležitosť na definovanie nových cieľov a úloh v tejto bilaterálnej relácii. 

Návšteva prebehla vo veľmi srdečnej a priateľskej atmosfére a poskytla priestor na substantívnu výmenu názorov a stanovísk blízkych partnerov na aktuálne zahraničnopolitické a ekonomické témy. Zo strany USA bolo vysoko ocenené pôsobenie SR v Afganistane ako konkrétny prejav napĺňania spojeneckých záväzkov. Návšteva prezidenta SR v USA a rokovania v Bielom dome zároveň vytvorili vhodnú príležitosť zopakovať silné posolstvo o dôležitosti blízkych a partnerských vzťahov SR a USA, ktorých súčasná úroveň umožňuje otvorenú diskusiu aj o otázkach, na ktoré máme rozdielne názory.   

Návšteva sa súčasne symbolicky uskutočnila v období, keď Slovensko úspešne naplnilo všetky potrebné podmienky na zaradenie do bezvízového programu USA. Významným je fakt, že prezident G. Bush sa počas rokovania, ako aj verejne pre médiá, vyjadril, že pozitívne rozhodnutie o zavŕšení nášho spoločného úsilia, a teda zrušení vízovej povinnosti pre občanov SR cestujúcich do USA padne v polovici novembra t.r. Tým sa odstráni jediná otvorená otázka v našich bilaterálnych vzťahoch.  

Výraznou dimenziou oficiálnej návštevy prezidenta SR I. Gašparoviča v USA bolo potvrdenie záujmu SR o udržanie blízkych vzťahov so Slovákmi žijúcimi v zahraničí a povedomia slovenskej krajanskej komunity v USA. Tento aspekt bol zvýraznený skutočnosťou, že prezident I. Gašparovič sa rozhodol okrem Washingtonu navštíviť mesto Pittsburgh v štáte Pennsylvánia, v ktorom došlo v r. 1918 k podpísaniu historickej Pittsburghskej dohody a v ktorom aj v súčasnosti žije početná krajanská komunita. Vysoký záujem krajanov o návštevu prezidenta I. Gašparoviča i srdečnosť a bezprostrednosť silne prítomná počas stretnutí vo Washingtone i Pittsburghu potvrdila správnosť neopomenutia tejto dôležitej súčasti cesty, ktorá ďalej prispela k pozitívnemu náboju slovensko-amerických vzťahov. Krajania v tejto súvislosti privítali aj možnosť stretnutí s ministrom kultúry SR      M. Maďaričom. 

Obsahovo sa návšteva nemohla vyhnúť výraznému negatívnemu fenoménu súčasnosti – finančnej kríze postihujúcej hospodárstvo USA a následne i ostatných štátov. Súčasné ekonomické problémy boli predmetom rozhovoru oboch prezidentov a prirodzene rezonovali aj počas rokovania prezidenta I. Gašparoviča s vrcholovým manažmentom US Steel v Pittsburghu. Aj keď sa kríza svetových finančných trhov zatiaľ Slovenska dotýka iba minimálne, predstavitelia spoločnosti US Steel v USA jej dôsledky v súčasnosti už pociťujú. Skutočnosť, že dnes nikto nevie presne odhadnúť, ako sa bude situácia ďalej vyvíjať, predstavuje vážny problém zamestnávajúci politické, finančné i podnikateľské kruhy. Pre Slovensko je nateraz pozitívnou správou to, že US Steel, najväčší americký investor na Slovensku zamestnávajúci vo svojom výrobnom závode v Košiciach vyše 15 tisíc ľudí, neplánuje pristúpiť k znižovaniu počtu pracovných miest. Ďalšou pozitívnou správou z US Steel je prejavenie záujmu o spoluprácu so slovenskými vysokými a strednými školami pri výchove odborníkov potrebných pre oceliarsky priemysel a ostatné pridružené odvetvia. Záujem o konkrétnu spoluprácu so slovenskými vysokými školami prejavili aj predstavitelia Pittsburghskej univerzity, s ktorými sa prezident I. Gašparovič stretol na ich pôde. 

Integrálne do obsahu návštevy a jej substantívneho charakteru zapadli sprievodné aktivity členov oficiálnej delegácie prezidenta. Podpredseda vlády a minister vnútra              R. Kaliňák podpísal so svojím rezortným partnerom, ministrom pre vnútornú bezpečnosť USA  M. Chertoffom Zmluvu medzi SR a USA o zintenzívnení spolupráce pri predchádzaní a boji proti trestnej činnosti. Uzatvorenie tejto zmluvy je jednou z podmienok vstupu SR do bezvízového programu USA. Minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš absolvoval v rámci návštevy bilaterálne rokovania s ministerkou zahraničných vecí USA C. Riceovou, námestníkom ministra obrany USA G. Englandom a neformálne sa stretol s P. Gordonom, členom zahraničnopolitického tímu demokratického prezidentského kandidáta B. Obamu.