Návrh na riešenie rozvojových potrieb siete zahraničnej služby v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky v roku 2001 

Slovenská republika má v súčasnosti 73 zastupiteľských úradov vo svete, z toho obchodno-ekonomické oddelenia sú vytvorené len pri 50 zastupiteľských úradoch. Obchodno-ekonomické oddelenia (ďalej len „OBEO“) nie sú vytvorené pri veľvyslanectvách Slovenskej republiky v Írsku, Slovinsku, na Cypre, vo Vatikáne, Brazílii, Chile, na Kube, v  Lotyšsku, Peru, Spojených arabských emirátoch, Alžírsku, Iraku, Keni a v Líbyi, ani pri generálnych konzulátoch v Brne (ČR), Istanbule (Turecko), Békešskej Čabe (Maďarsko) a v Užhorode (Ukrajina). 

Vo viacerých týchto krajinách, ale najmä v Slovinsku, Lotyšsku a v Brazílii, sú ekonomické a obchodné záujmy SR významné a rastúce a silnie tlak na potrebu miestneho odborného spracovávania týchto teritórií (prenos informácií pre obchodno-politické rozhodnutia MH SR, pre podnikateľskú sféru, rozvoj obchodných zámerov v teritóriu, sprostredkovanie podnikateľských kontaktov ai.). V súvislosti s pokračujúcou transformáciou krajín strednej a východnej Európy a koordináciou ich aktivít v rámci Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA), ako aj v súvislosti s prístupovým procesom Slovenskej republiky do Európskej únie vzrastá význam ekonomickej spolupráce s týmito krajinami a úmerne tomu aj množstvo spoločných bilaterálnych a multilaterálnych aktivít. 

Napriek tomu od mája 1997, kedy došlo k delimitácii siete OBEO, vzrástol počet jej zamestnancov len o 1, keď pri otváraní generálneho konzulátu v St. Peterburgu, bolo v roku 1998 zriadené aj OBEO. Ministerstvu hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „MH SR“) sa v posledných dvoch rokoch nepodarilo presadiť rozvojové zámery siete OBEO do rozpočtového krytia a to napriek proklamovanej podpore ekonomického rozmeru diplomacie v programovom vyhlásení vlády SR. Z uvedeného dôvodu Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (ďalej len „MZV SR“) navrhlo zaviesť systém tzv. spoločného podielového financovania a riadenia pracovísk v tých zriaďovaných a existujúcich zastupiteľských úradoch, kde MH SR nebude mať možnosť vytvoriť samostatné pracovisko OBEO, význam ekonomických a obchodných aktivít je však podstatný a narastajúci. Podľa vývoja váhy týchto aktivít a rozpočtových možností by tento model mohol byť prechodným, alebo aj trvalým riešením. Posilňovanie ekonomického rozmeru diplomacie bolo deklarované aj v programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky. 

Vzhľadom k tomu, že ani pri prerokovávaní východísk štátneho rozpočtu na rok 2002 rozvojové požiadavky MH SR neboli akceptované, navrhuje riešenie akútnych potrieb ešte v roku 2001 osobitným materiálom, a to nasledovne: 

1.	Zriadenie OBEO v Slovinsku – v Ľubľani s účinnosťou od 1. 9. 2001

Slovenská republika otvorila v roku 1995 zastupiteľský úrad v slovinskej Ľubľani. V čase delimitácie v roku 1997 na úrade nepôsobil obchodno-ekonomický diplomat, preto sa nestal predmetom delimitácie. Od roku 1997 MH SR zriadenie OBEO v Ľubľani trvalo zaraďuje do svojich rozvojových zámerov. I keď spolupráca medzi MH SR a zastupiteľským úradom Slovenskej republiky v Ľubľani je na dobrej úrovni, napriek tomu je výmena informácií veľmi sporadická a nepravidelná a MH SR chýba analýza trhu, pravidelné informácie o teritóriu, ako aj priamy kontakt s týmto hospodárskym prostredím. Citeľný je najmä dopad na realizáciu úloh v rámci medzivládnej komisie z dohody o hospodárskej a obchodnej spolupráci. Aktivity OBEO do 31.3.2001 nahrádzal takmer v plnej miere delegát Fondu na podporu zahraničného obchodu. Delegatúra fondu však bola k 30. 6. 2001 zrušená. Hnuteľný majetok bol ponúknutý MH SR za zostatkovú cenu pre prípad zriadenia aktívneho OBEO. Kúpu hnuteľného majetku (v odhadovanej cene cca 440 tis. Sk, vrátane osobného automobilu) zabezpečí MH SR z vlastných zdrojov.

Otvorenie OBEO v Slovinsku považuje MH SR za prioritné, nakoľko Slovinská republika je asociovanou krajinou EÚ, zaradenou do tzv. prvej skupiny prístupových krajín, je stabilným obchodným partnerom SR v rámci krajín CEFTA. Z hľadiska zahranično-obchodného obratu zaujíma medzi 241 štatisticky sledovanými krajinami 18. miesto s realizáciou 9,1 mld. Sk v roku 2000, pri aktívnom salde a rastom vývozu indexom 151,3. Zahranično-obchodná realizácia v roku 2000 v porovnaní s rokom 1999 (v mld. Sk):

Štát	Dovoz 99	Vývoz 99	Saldo 99	Obrat 99	Dovoz 00	Vývoz 00	Saldo 00	Obrat 00	Obratový index	
Slovinsko	3,0	3,6	0,6	6,6	3,7	5,4	1,7	9,1	137,88	

Slovinská republika, vzhľadom na svoje postavenie v prístupovom procese do euroatlantických ekonomických a politických štruktúr, ako aj vzhľadom na svoje členstvo v CEFTA (1999), patrí medzi významných a perspektívnych partnerov SR. V obchodnej výmene vykazuje SR so Slovinskou republikou aktívne saldo obchodnej bilancie, obrat v roku 2000 vzrástol v porovnaní s rokom 1999 o 137,88 %, pričom vývoz SR vzrástol indexom 135,9. Slovinská republika ako plnoprávny člen Paktu stability pre juhovýchodnú Európu sa aktívne zapája do práce ekonomického Pracovného stola č. 2, ktorý za Slovenskú republiku gestoruje MH SR, čím sa vytvorí priestor pre OBEO prezentovať záujem slovenských firiem o zapojenie do implementácie projektov v rámci Paktu stability. Podporná činnosť OBEO je nevyhnutná taktiež v súvislosti s prípravou a priebehom zasadnutí medzivládnej komisie pre hospodársku a obchodnú spoluprácu. V Slovinskej republike boli úspešne realizované niektoré projekty, ktoré vznikli za podpory zanikajúcej delegatúry FPZO. Ide predovšetkým o výstavbu tunela v Stanjevci na trase Murska Sobota – Puconci – hraničný priechod Slovinsko-Maďarsko v Hodoši v objeme cca 50 mil. Sk, o výstavbu tunela na Trojane v celkovom objeme cca 150 mil. Sk,  o spoluprácu pri výstavbe diaľničných úsekov, na ktorých sa zúčastňujú slovenské firmy. Ministerstvom hospodárstva je rozpracovaný vstup slovinskej investície vo výške 1,6 mld. Sk. Perspektívnou je spolupráca na tretích trhoch v štátoch bývalej SFRJ. Významnou oblasťou, ktorá ovplyvní rast vzájomnej obchodnej výmeny, je rozvoj kombinovanej dopravy, s využitím infraštruktúry prístavu Koper. 

Prehľad potreby mzdových prostriedkov pre rok 2001 (september – december 2001):

Prep. počet pracovníkov	Slovenská časť platu	Odvody 38%	Valutová časť platu
celkom            z toho OOV	Jednoraz. vybav.prísp.	Mzdové
prostriedky (610)	v tom: služobné a OOV	
Ľubľana	1	2	3	4	5	6	7	
0,33	35.340	13.428	448.016	74.668	15.000	498.356	74.668	

Celková potreba nákladov (bežné a kapitálové výdavky) na zvýšenie rozpočtu pre zahraničnú službu pre rok 2001 (v tom mzdové prostriedky do konca kalendárneho roku, t. j. do 31.12.2001, prevádzkové a kapitálové výdavky do konca účtovného roku zahraničnej služby, t. j. do 31. 10. 2001): 

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Ľubľana	0,33	498.356	74.668	13.428	511.784	270.000	130.000	781.784	0	

          Nároky na rozpočet 2002 (bez vybavovacieho príspevku):

ZÚ	Prac.	Mzdové prostr.

610	v tom OOV a služ..
615	Poistné a prísp.zam.poist.
620	Mzdové náklady celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky
celkom	
Ľubľana	1,0	1.450.068	224.004	40.284	1.490.352	1.300.000	780.000	2.790.352	0	

2. Pracoviská v podielovom financovaní MH SR a MZV SR
 
V decembri 2000 tak bolo zriadené 1 pracovisko v podielovom financovaní MH SR a MZV SR pre obchodno-ekonomickú agendu a oblasť vnútornej politiky pobaltských krajín.

Zriadenie diplomatickej misie bolo schválené vládou SR s účinnosťou k 30. 06. 2000 (úloha č. 220/B3/99) a s pôsobnosťou pre Lotyšsko, Litvu a Estónsko. Pracovisko pre obchodno-ekonomickú agendu a oblasť vnútornej politiky pobaltských krajín bolo obsadené k  8. 12. 2000. Prehľad vývoja zahraničného obchodu (v mil. Sk):

Štát	Dovoz 99	Vývoz 99	Saldo 99	Obrat 99	Dovoz 00	Vývoz 00	Saldo 00	Obrat 00	Obratový index	
Lotyšsko	257,9	358,6	100,7	616,5	247,9	924,3	676,4	1.172,2	190,14	
Litva	128,0	728,8	600,8	856,8	169,4	813,7	644,3	983,1	114,74	
Estónsko	47,3	111,0	63,7	158,3	158,3	184,8	26,5	343,1	216,74	
Celkom	433,2	1.198,4	765,2	1.631,6	575,6	1.922,8	1.347,2	2.498,4	152,84	

Pobaltské krajiny sa rovnako ako SR nachádzajú v prístupovom procese k EÚ, Slovenská republika má s nimi uzatvorené dohody o voľnom obchode (DOV), v roku 2000 boli pripravené a podpísané procedurálne pravidlá spoločných výborov DOV a prijatý protokol 2 k dohodám, týkajúci sa pôvodu tovaru a metód administratívnej spolupráce. Vzájomný zahraničný obchod vzrastá nebývalým tempom a s ním aj kooperačné a investičné možnosti. Aktívne saldo SR zo vzájomnej výmeny sa takmer zdvojnásobilo. Účasť ekonomického diplomata v teritóriu je pre SR prioritným. Vzťahy financovania a riadenia medzi obidvomi rezortmi v pomere budú upravené osobitnou dohodou – MH SR sa bude podieľať 50 % na financovaní tohto pracoviska, vrátane mzdových nákladov. Vzhľadom na potrebu ekonomickej odbornosti pre výkon obchodno-ekonomických činností, výber pracovníka vykonalo MH SR. 

V marci 2001 bolo zriadené 1 pracovisko v podielovom financovaní MH SR a MZV SR pre problematiku zákazu chemických zbraní pri OPCW Haag a kultúru.

MH SR podľa článku 1 §3 zákona č. 129/1998 Z. z. a v súlade s Dohovorom o zákaze chemických zbraní (ďalej len „Dohovor“) vykonáva štátnu správu v oblasti zákazu chemických zbraní v SR a vo vzťahu k Organizácii pre zákaz chemických zbraní so sídlom v Haagu (ďalej len „OPCW“) a jej členskými krajinami, plní úlohy národného orgánu SR pre zákaz chemických zbraní v zmysle Dohovoru, čl. 7 §4. Pri plnení medzinárodných záväzkov v tejto oblasti MH SR úzko spolupracuje s MZV SR a zastupiteľským úradom v Haagu. Problematiku OPCW pokrýval 1 pracovník zastupiteľského úradu v Haagu. Svojou aktívnou činnosťou – v rámci delegácie SR do Výkonnej rady OPCW, plnením úlohy podpredsedu Výkonnej rady OPCW a koordinátora činnosti viacerých pracovných skupín, došlo k zvýrazneniu a k pozitívnemu zviditeľneniu SR v rámci Výkonnej rady OPCW. SR patrila medzi najaktívnejšie štáty OPCW v oblasti implementácie článku 10 Dohovoru (koordinácia poskytovania pomoci OPCW iným členským štátom, ktoré boli napadnuté chemickými zbraňami). Pracovisko bolo v prvej polovici roku 2000 zrušené v rámci úsporných opatrení MZV SR, ako pracovisko, ktoré nespracúva problematiku rezortu MZV SR a kompetentné ministerstvo - MH SR, nemalo finančné zdroje na jeho udržanie. 

Ukázalo sa však, že úspech vnútroštátnej aplikácie Dohovoru, vyjasňovanie sporných otázok, ktoré majú charakter citlivých zahranično-politických záležitostí, presadzovanie záujmov SR v oblasti personálneho začleňovania slovenských expertov do práce v OPCW (celkom v nej pôsobí 7 expertov), pôsobenie SR vo Výkonnej rade OPCW, je možné len prostredníctvom bezprostredného a každodenného styku s Technickým sekretariátom OPCW a relevantnými orgánmi OPCW, cestou diplomatického zastúpenia v Haagu. Činnosť SR v tejto novej medzinárodnej organizácii umožňuje budovať medzinárodné postavenie SR. Z týchto hľadísk je vytvorenie diplomatického postu so zameraním na uvedené aktivity pre SR prioritným. Vzhľadom na nedostatok finančných zdrojov, MH SR akceptuje ponuku MZV SR na možné podielové financovanie a riadenie. Zamestnanec ZÚ SR v Haagu pre problematiku OPCW a kultúrnu činnosť, bol vybraný a nastúpil na zastupiteľský úrad v marci 2001. Náklady na činnosť zamestnanca pre činnosť OPCW a kultúru v súčasnosti dočasne komplexne zabezpečuje rezort MZV SR. 

Vzhľadom k tomu, že bolo dohodnuté podielové financovanie dvoch pracovísk ministerstvá dohodli, že každé z nich bude komplexne zabezpečovať financovanie nákladov  jedného z dohodnutých pracovísk. Nakoľko vybraný zamestnanec pre problematiku OPCW a kultúru je kmeňovým zamestnancom MZV SR a zamestnanec ZÚ Riga kmeňovým zamestnancom MH SR, pričom s nárastom aktivít, vrátane priakreditovaných teritórií, sa toto pracovisko zrejme funkčne osamostatní, MH SR prevezme financovanie komplexných nákladov v Rige a MZV SR v Haagu.  Prehľad potreby mzdových prostriedkov pre rok 2001 (Riga – rok  2001, t. j. od 1.1. – 31.12.2001):

Počet pracovníkov	Slovenská časť platu	Odvody 38%	Valutová časť platu
celkom            z toho OOV	Jednoraz. vybav.prísp.	Mzdové
prostriedky (610)	v tom: služobné a OOV	
Riga	1	2	3	4	5	6	7	
1,0	98.292	37.356	1.435.236	232.008	0	1.533.528	232.008	

Celková potreba nákladov (bežné a kapitálové výdavky) na zvýšenie rozpočtu pre zahraničnú službu MH SR pre rok 2001 (pracovisko Riga, mzdové náklady od 1.1.2001 – 31.12.2001, prevádzkové náklady od 1.1.2001 – 31.10.2001): 

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Riga	1,0	1.533.528	232.008	37.356	1.570.884	730.000	540.000	2.300.884	0	

	Nároky na rozpočet 2002:

ZÚ	Prac.	Mzdové prostr.

610	v tom OOV a služb.
615	Poistné a prísp.zam.poist.
620	Mzdové náklady celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné
výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Riga	1,0	1.533.528	232.008	37.356	1.570.884	880.000	648.000	2.450.884	0	

2.	Pracovisko v podielovom financovaní MH SR a Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky
na Obchodno-ekonomickom oddelení Zastupiteľského úradu Slovenskej republiky v Budapešti

S účinnosťou od 1. 1. 2001 bolo zriadené 1 pracovisko v podielovom financovaní MH SR a Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „MP SR“) pre problematiku obchodno-ekonomických činností a činností v oblasti pôdohospodárstva.

V súlade s potrebou Ministerstva pôdohospodárstva a na základe súhlasu ministra zahraničných vecí SR zo dňa 26. 10. 2000 dohodli sa obidva rezorty posilniť zastúpenie obchodno-ekonomického oddelenia o 1 administratívno-technického zamestnanca pre oblasť pôdohospodárstva, podpory obchodných aktivít a cestovného ruchu s účinnosťou od 1. januára 2001.

Intenzita hospodárskych vzťahov medzi SR a MR, ekonomické aktivity v rámci krajín CEFTA a V4, spoločné aktivity z prístupového procesu do EÚ, dynamika cezhraničnej spolupráce, dosahovaný obrat zahraničného obchodu, blížiaci sa k 1 miliarde USD pri 40 % náraste slovenského vývozu a aktívnom salde obchodnej bilancie, presahujú kapacity súčasných možností personálneho obsadenia OBEO ZÚ SR v Budapešti o počte 1 diplomatický zamestnanec. V rámci týchto aktivít je nedostatočne pokrytá špeciálna oblasť negociácií v rezorte pôdohospodárstva. Ide najmä o:
- pokračujúcu liberalizáciu agrárneho obchodu,
- spoluprácu pri dohodách o uznávaní výsledkov skúšok a certifikátov za poľnohospodárske a potravinárske výrobky,
- spoluprácu asociovaných krajín s EÚ pri ďalšom kole liberalizácie svetového obchodu v rámci WTO,
- podporu – prípravu rokovaní medzirezortnej komisie medzi Ministerstvom pôdohospodárstva SR a Ministerstvom poľnohospodárstva a rozvoja vidieka MR a v rámci toho príprava a práce v odborných pracovných skupinách (problematika veterinárna a fytosanitárna a cezhraničná spolupráca).

Táto problematika, všeobecne najspornejšia aj v krajinách členských štátov EÚ, si vyžaduje osobitnú a systematickú spoluprácu s relevantnými subjektami v MR. Česká republika, NSR, Poľsko a Maďarsko sa ďalej podieľajú približne 80 % na realizácii aktívneho cestovného ruchu. Za 11 mesiacov roku 2000 navštívilo SR 49.615 turistov z MR, čo je o 11 tis. viac ako v roku 1999, o 44 tis. sa zvýšil aj počet prenocovaní. Najmä vo vzťahu k Maďarskej republike existujú rezervy, ktoré je možné riešiť aktívnou propagáciou cestovného ruchu SR v tejto krajine. Slovenská agentúra pre cestovný ruch nemá dostatočné finančné zdroje pre vytvorenie samostatnej siete zahraničných zastúpení. Vo vzťahu k MR je významná tiež kategória vzájomného obchodu a ďalšej spolupráce najmä v prihraničných regiónoch. Zahranično-obchodná realizácia v roku 2000 v porovnaní s rokom 1999 (v mld. Sk):

Štát	Dovoz 99	Vývoz 99	Saldo 99	Obrat 99	Dovoz 00	Vývoz 00	Saldo 00	Obrat 00	Obratový index	
Maďarsko	11,0	19,0	8,0	30,0	12,4	26,7	14,3	39,1	130,33	

Uvedené pracovisko bolo od 1. 1. 2001 obsadené po vzájomnej dohode rezortov delegátom Fondu na podporu zahraničného obchodu. Uvedená delegatúra bola FPZO k 31. 12. 2000 zrušená. Prevzatím delegáta sa znížili celkové náklady na vytvorenie uvedeného pracovného miesta, nakoľko hnuteľný majetok v užívaní delegatúry bol prevzatý  v zostatkovej cene.

Prehľad potreby mzdových prostriedkov pre rok 2001:

Počet pracovníkov	Slovenská časť platu	Odvody 38%	Valutová časť platu
celkom            z toho OOV	Jednoraz. vybav.prísp.	Mzdové
prostriedky (610)	v tom: služobné a OOV	
Budapešť	1	2	3	4	5	6	7	
1,0	93.228	35.424	1.289.136	214.860	11.000	1.393.364	214.860	

Celková potreba nákladov (bežné a kapitálové výdavky) na zvýšenie rozpočtu pre zahraničnú službu pre rok 2001 (mzdové náklady od 1.1. – 31.12.2001, prevádzkové náklady od 1.1. – 31.10.2001): 

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Buda-pešť	1,0	1.393.364	214.860	35.424	1.428.788	200.000	0	1.628.788	0	

Nároky na rozpočet 2002:

ZÚ	Prac.	Mzdové prostr.

610	v tom
OOV a
služ.
615	Poistné
a prísp.
zam.poist.
620	Mzdové
náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky
celkom	
Budapešť	1,0	1.382.364	214.860	35.424	1.417.788	200.000	0	1.617.788	0	

	Uvedený návrh okrem požiadavky na prefinancovanie Ministerstvom hospodárstva SR zahŕňa aj požiadavku na prefinancovanie 50 % výšky nákladov Ministerstvom pôdohospodárstva SR, nakoľko toto ministerstvo nemá vlastnú zahraničnú službu a nevytvára ani preddavkový účet a zúčtovacie vzťahy so zahraničím.

4. Rozšírenie systemizácie OBEO v Nemeckej spolkovej republike – v Berlíne o miesto diplomatického zamestnanca pre investície a podporu rozvoja cestovného ruchu

V Nemeckej spolkovej republike pôsobia celkom tri diplomatické misie SR – veľvyslanectvo v Berlíne, pri ktorom je zriadené OBEO s 2 diplomatickými zamestnancami, pobočka veľvyslanectva v Bonne, pri ktorej je zriadené OBEO s 1 diplomatickým zamestnancom a generálny konzulát v Mníchove, pri ktorom je taktiež zriadené OBEO s 1 diplomatickým zamestnancom. NSR je najväčším obchodným partnerom a zároveň aj najväčším investorom v SR. V uplynulom roku sa podarilo výrazne znížiť pasívne saldo a je možné konštatovať, že nožnice medzi vývozom a dovozom sa postupne zatvárajú. Zahranično-obchodná realizácia v roku 2000 v porovnaní s rokom 1999 (v mld. Sk):

Štát	Dovoz 99	Vývoz 99	Saldo 99	Obrat 99	Dovoz 00	Vývoz 00	Saldo 00	Obrat 00	Obratový index	
NSR	122,5	117,1	-5,4	239,6	147,9	146,7	-1,2	294,6	123,0	

Nemecká spolková republika je s 27,7 % podielom najväčším investorom v Slovenskej republike. Nemeckí investori investovali 45,8 mld. Sk prevažné do podnikového sektoru. V Berlíne má zastúpenie spoločnosť IIC (International Investment Cooperation), úlohou ktorej je sprostredkovanie priamych zahraničných investícií do ekonomiky NSR, najmä nových spolkových krajín. V oblasti cestovného ruchu Slovenská republika má prostredníctvom Slovenskej agentúry pre cestovný ruch vytvorené len 1 zahraničné zastúpenie – v Prahe (pre porovnanie: Česká republika má vytvorených 12 zastúpení, Maďarsko 18, Poľsko 11, Slovinsko 9 zastúpení). V roku 2000 SR navštívilo 155.129 turistov z NSR, čo je o 17 tisíc viac ako v roku 1999 a takmer 15 % všetkých turistov prichádzajúcich do SR. NSR tiež dosahuje najvyšší priemerný počet prenocovaní 5,7 nocí oproti priemeru 3,6 nocí. Destinácie cestovného ruchu sú známe predovšetkým občanom nových spolkových krajín. Nástup ďalšieho diplomatického zamestnanca pre investície a podporu rozvoja cestovného ruchu je možný od 1. novembra 2001. Potreba rozpočtového krytia (mzdové prostriedky 11 – 12/2001, prevádzkové prostriedky z rozpočtu 2002):

Počet pracovníkov	Slovenská časť platu	Odvody 38%	Valutová časť platu
celkom            z toho      OOV	Jednoraz. vybav.prísp.	Mzdové
prostriedky (610)	v tom: služobné a OOV	
Berlín	1	2	3	4	5	6	7	
0,17	16.382	6.226	230.280	38.380	13.000	259.662	38.380	

Celková potreba nákladov (bežné a kapitálové výdavky) na zvýšenie rozpočtu pre zahraničnú službu pre rok 2001: 

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Berlín	0,17	259.662	38.380	6.226	265.888	0	0	265.888	0	

	Nároky na rozpočet 2002:

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Berlín	1,0	1.479.972	230.280	37.356	1.517.328	200.000	0	1.717.328	100.000	

5. Rozšírenie systemizácie OBEO v Poľsku - Varšave o miesto diplomatického zamestnanca pre obchodno-ekonomickú spoluprácu a podporu rozvoja cestovného ruchu

Intenzita hospodárskych vzťahov medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou, ekonomické aktivity v rámci krajín CEFTA a V4, spoločné aktivity z prístupového procesu do EÚ, dynamika cezhraničnej spolupráce a dosahovaný obrat zahraničného obchodu vo výške takmer 1 mld. USD za rok 2000 pri aktívnom salde obchodnej bilancie a 40 % náraste vývozu, presahujú personálne kapacity súčasných možností obchodno-ekonomického oddelenia ZÚ SR vo Varšave, ktoré v súčasnosti zastrešuje 1 diplomatický zamestnanec vo funkcii vedúceho OBEO. 

Poľská republika je náš tradičný obchodný partner, ktorý zaujíma popredné miesto v prvej desiatke obchodných partnerov SR. Zahranično-obchodná realizácia v roku 2000 v porovnaní s rokom 1999 (v mld. Sk):

Štát	Dovoz 99	Vývoz 99	Saldo 99	Obrat 99	Dovoz 00	Vývoz 00	Saldo 00	Obrat 00	Obratový index	
Poľsko	13,2	22,7	9,5	35,9	18,0	31,9	13,9	49,9	139,0	

S Poľskou republikou sa každoročne organizuje pracovné stretnutie predstaviteľov hospodárskych rezortov SR a PR a podnikateľov JAVORINA, na ktorom sa riešia otázky vzájomnej spolupráce, najmä:

- otázka diverzifikácie zdrojov energetických surovín,
- prepojenie plynovodu Jamal s tranzitnou sústavou SR,
- prihraničná spolupráca, rozvoj kooperačných vzťahov na podnikateľskej úrovni,
- spolupráca v oblasti energetiky a ďalšie.

Významná je tiež spolupráca v oblasti cestovného ruchu. V roku 2000 navštívilo SR 201.082 turistov, čo je oproti roku 1999 o 27 tisíc viac. Počet poľských turistov tvorí 19 % všetkých turistov, ktorí navštívia SR, čo je po Českej republike druhé miesto v počte návštevníkov SR z jednotlivých krajín (na 3. mieste je NSR). 

MH SR požaduje na základe vyššie uvedených dôvodov rozšírenie štruktúry OBEO o 1 diplomatického zamestnanca pre obchodno-ekonomickú spoluprácu a podporu rozvoja cestovného ruchu. Prehľad potreby mzdových prostriedkov pre rok 2001 pri uvažovanom obsadení systemizovaného miesta od 1. novembra 2001 (november – december 2001):

Počet pracovníkov	Slovenská časť platu	Odvody 38%	Valutová časť platu
celkom            z toho OOV	Jednoraz. vybav.prísp.	Mzdové
prostriedky (610)	v tom: služobné a OOV	
Varšava	1	2	3	4	5	6	7	
0,17	16.382	6.226	234.790	39.132	11.000	262.172	39.132	

Celková potreba nákladov (bežné a kapitálové výdavky) na zvýšenie rozpočtu pre zahraničnú službu pre rok 2001 (mzdové prostriedky 11-12/2001, prevádzkové prostriedky z rozpočtu roku 2002): 

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Varša
va	0,17	262.172	39.132	6.226	268.398	0	0	268.398	0	

	Nároky na rozpočet 2002:

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Varša
va	1,0	1.507.038	234.792	37.356	1.544.388	1.065.000	864000	2.609.388	70.000	

6. Zriadenie OBEO pri Generálnom konzuláte v Užhorode – v Ukrajine

	Užhorod a Zakarpatská oblasť sú významným centrom pre realizáciu obchodných operácií medzi SR a Ukrajinou a zároveň tvorí obchodné centrum západoukrajinských oblastí (Užhorod, Ivano-Frankovsk, Ľvov a Černovci), zároveň je územím, v ktorom sú alokované hraničné priechody Užhorod-Vyšné Nemecké, Ubľa-Maly Bereznij, Čierna nad Tisou-Čop a Čierna nad Tisou-Solomonovo (vo výstavbe). V Zakarpatskej oblassti je zaregistrovaných 87 spoločných ukrajinsko-slovenských výrobných a obchodných podnikov, medzi ktoré patria spoločné podniky Kerametalu a.s., Bratislava a Tiber s.r.o. Topoľčany. Tieto firmy majú v Užhorode vyslaných aj svojich delegátov. V západnej Ukrajine v meste Ľvov pôsobí delegát Železníc SR.
	
	V súčasnosti na Ministerstve dopravy, pôšt a telekomunikácií SR sa spracúva projekt modernizácie prekládkových kapacít v Čiernej nad Tisou a jeho realizácia vyvolá celý rad problémov, ktorých riešenie si bude vyžadovať aj zásah štátnych orgánov SR, resp. príslušnej diplomatickej misie. Užhorod má nezastupiteľnú úlohu v rozvoji cezhraničnej spolupráce a realizácia už podpísanej príslušnej medzivládnej dohody si vyžaduje koordináciu z jedného miesta. Zakarpatská oblasť je pre východné Slovensko riziková aj z hľadiska jarných záplav a znečisťovania slovenských vodných tokov. Čiastočnú elimináciu ich dôsledkov, ale hlavne prevenciu ich vzniku môže robiť prítomnosť a akčnosť vedúceho OBEO. 

	Zakarpatská oblasť je vyhlásená vládou Ukrajiny za špeciálnu ekonomickú zónu, jej možnosti a prípadné využívanie slovenskými podnikateľmi nie je dôsledne preskúmané. Možnosti jej využívania budú patriť medzi trvalé úlohy vedúceho OBEO. Úlohou vedúceho OBEO bude vytvárať podmienky pre zvyšovanie exportu slovenských výrobkov a služieb na Ukrajinu, riešiť problémy spojené s realizáciou dohody o cezhraničnej spolupráci, riešiť problémy železničnej a cestnej dopravy, ako aj ďalšie vyššie uvedené témy. Zahranično-obchodná realizácia v mld. Sk:

Štát	Dovoz 99	Vývoz 99	Saldo 99	Obrat 99	Dovoz 00	Vývoz 00	Saldo 00	Obrat 00	Obratový index	
Ukrajina	6	5,6	-0,4	11,6	8,7	6,8	-1,9	15,5	133,6	

V súčasnosti v Užhorode pracuje generálny konzulát s počtom asi 10 zamestnancov (4 politickí diplomati, zmluvné a miestne sily). Kancelárske priestory sú obsadené a bytové priestory sú prenajímané. K dispozícii generálnemu konzulátu sú dve služobné autá. Obchodno-ekonomické oddelenie v súčasnosti pôsobí len pri Zastupiteľskom úrade v Kyjeve. Je obsadené len 1 vyslaným diplomatickým zamestnancom a 1 zmluvnou silou. V rámci obchodno-ekonomického oddelenia v Kyjeve pôsobí 24 podnikových delegátov.

Prehľad potreby mzdových prostriedkov pre rok 2001 pri uvažovanom obsadení systemizovaného miesta od 1. novembra 2001 (november – december 2001):

Počet pracovníkov	Slovenská časť platu	Odvody 38%	Valutová časť platu
celkom            z toho OOV	Jednoraz. vybav.prísp.	Mzdové
prostriedky (610)	v tom: služobné a OOV	
Užhorod	1	2	3	4	5	6	7	
0,17	16.382	6.226	262.124	43.688	11.000	289.506	43.688	

Celková potreba nákladov (bežné a kapitálové výdavky) na zvýšenie rozpočtu pre zahraničnú službu pre rok 2001 (mzdové prostriedky 11-12/2001, prevádzkové prostriedky z rozpočtu roku 2002): 

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Užhorod	0,17	289.506	43.688	6.226	295.732	0	0	295.732	0	

	Nároky na rozpočet 2002:

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Užhorod	1,0	1.671.036	262.128	37.356	1.708.392	1.014.000	606.000	2.722.392	850.000	

7. Rozšírenie systemizácie OBEO v Ruskej federácii – v Moskve o miesto diplomatického zamestnanca pre zastúpenie Slovenskej republiky v medzinárodnej organizácii „Interelektro“ a regionálnu spoluprácu

Na teritóriu Spoločenstva nezávislých štátov boli vytvorené štyri samostatné zastupiteľské úrady (v Moskve, v Kyjeve, v Minsku a v Taškente) a generálny konzulát v St. Peterburgu. Na obchodno-ekonomických oddeleniach v týchto zastupiteľských úradoch pôsobí celkom 7 vyslaných diplomatov.  Systemizáciu obchodno-ekonomického oddelenia Zastupiteľského úradu v Moskve, ktorý okrem Ruskej federácie spravuje ďalších 8 krajín priakreditácie, tvoria 3 vyslaní diplomatickí zamestnanci, 2 administratívno-technickí zamestnanci a 2 zmluvné sily. V rámci obchodno-ekonomického oddelenia v Moskve pôsobí ďalej 57 delegátov s narastajúcou tendenciou. V pôsobnosti obchodno-ekonomického oddelenia je mimoriadne silná regionálna spolupráca s administratívnymi celkami a republikami Ruskej federácie. Ministerstvo hospodárstva SR má podpísané dohody o hospodárskej spolupráci s 26 administratívnymi celkami a republikami Ruskej federácie a aktívne koordinuje činnosť 6 zmiešaných komisií. Nárast aktivít, najmä v rámci týchto zmiešaných komisií, si vyžaduje samostatné zastúpenie pre regionálnu spoluprácu aj v rámci obchodno-ekonomického oddelenia Zastupiteľského úradu SR v Moskve.

Medzinárodná  organizácia pre ekonomickú a vedecko-technickú spoluprácu v oblasti  elektrotechnického priemyslu  „Interelektro“   vznikla  v rámci činnosti RVHP.  Zmluva o vytvorení Interelektro bola podpísaná na medzivládnej úrovni 13. decembra 1973 v Moskve Bulharskom, Maďarskom, NDR, Poľskom, Rumunskom,  ZSSR a Československom. K zmluve sa postupne pripojili  Juhoslávia a Kuba. Po roku 1989 - po rozpade  RVHP, pokračuje  táto organizácia v reformovanej  činnosti.
V súčasnosti  na medzivládnej úrovni v Interelektro spolupracuje 17 štátov a to: Azerbajdžan, Arménsko, Bielorusko, Bulharsko, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizsko, Kuba, Moldavsko, Ruská federácia, Rumunsko, Slovensko, Tadžigistan, Turkménsko, Uzbekistan, Ukrajina  a Juhoslávia. Na úrovni podnikov sa na základe zmluvy o spolupráci s Interelektro zúčastňuje  ďalších 22  štátov, ako napr.:  Rakúsko, Anglicko, Lotyšsko,  Litva, Estónsko,  Maďarsko, Nemecko, Taliansko, Poľsko, USA, Sudán, Česká republika, Čad, Švajčiarsko, Fínsko, Japonsko,  Francúzsko a iné .
Interelektro  sa  zameriava v rámci   medzinárodnej  spolupráce na  nasledovné  oblasti činnosti:
•	rozširovanie  vzájomnej spolupráce, príprava zmluvných  dokumentov ;
•	monitorovanie výskumu, vývoja   a výroby elektrotechnického priemyslu;
•	monitorovanie  možností  investičných  vstupov
•	informačná činnosť o normách, predpisoch a skúšobníctve; 
•	poradenský servis;
•	marketing;
•	propagácia  a vydávanie odborných časopisov
•	bankové a poisťovacie  zabezpečenie projektov;
•	organizovanie výstav  a prezentácií;
•	organizovanie konferencií, seminárov  a pod.
Ďalšími sférami pôsobenia  Interelektro  je spoluúčasť  a pomoc pri organizácii a realizácii :  kooperačných zmlúv medzi  ministerstvami priemyslu a organizáciami zúčastnených štátov, programov medzinárodnej spolupráce  v rámci Interelektro, vytváraní a činnosti spoločných podnikov, kontaktov a ekonomických stykov  výrobcov elektrotechnického priemyslu, vyhľadávaní partnerov pre realizáciu investičných projektov a iných foriem spolupráce,  kontaktov s medzinárodnými organizáciami  EÚ, OSN a inými.
V rámci Interelektro boli vytvorené  pracovné skupiny:  transformátory,  vysokonapäťové zariadenia,  elektrotechnická keramika,  elektrické stroje – generátory, motory,  elektroizolačné materiály, nízkonapäťové zariadenia, kábelové  výrobky, zdroje svetla, svetlotechnické výrobky, meničová technika, chemické zdroje  prúdu a technologické zariadenia obecného určenia – zváracie, termické, laserové a tiež rôzne prístroje a zariadenia.
Riadiacim  orgánom Interelektro  je Rada, ktorá pozostáva z predstaviteľov  zúčastnených štátov.  Jej  úlohou je koordinácia činnosti, určovanie cieľov a foriem spolupráce v súčasnom  a perspektívnom  období. V dňoch 14.- 21.októbra 2000 sa v Bratislave  uskutočnilo   45. zasadnutie Rady. Súčasne  sa uskutočnila Medzinárodná konferencia Interelektro  za účasti  120 delegátov. Výkonným orgánom Interelektro  je Sekretariát so sídlom v Moskve, ktorého úlohou je zabezpečovanie vykonávania rozhodnutií Rady.  Členmi Sekretariátu  sú v súčasnosti  predstavitelia nasledovných krajín:  Ruskej federácie, Arménska, Anglicka, Maďarska, Gruzínska, Talianska, Kirgizska,  Moldavska, Uzbekistanu, Rumunska, USA, Sudánu, Tadžigistanu, Čadu a Juhoslávie. Pracovnými orgánmi sú pracovné skupiny  vytvárané rozhodnutiami Rady s účasťou predstaviteľov zainteresovaných štátov.  Od roku 1990 sa na báze niektorých pracovných skupín vytvorili medzinárodné  asociácie, pracujúce v rôznych odborných  oblastiach  (napr. na činnosti Pracovnej skupiny  č. 9 sa zúčastňuje  za SR – Technické sklo Bratislava).
		Finančne sa činnosť Interelektro  zabezpečuje centralizovanými vkladmi  zúčastnených štátov a firiem a zo ziskov z organizovania výstav, sympózií a vydávania  reklamnej produkcie. Za SR ročný poplatok 1.000 USD vkladá Zväz elektrotechnického priemyslu. Rozpočet organizácie sa  vypracováva a schvaľuje  ročne na zasadnutí Rady Interelektro. 
Dňa  31.júla 2001 sa premiér Ruskej federácie  Michail  Kasjanov rozhodol prijať návrh  Ministerstva priemyslu vedy a technológie RF,  odsúhlasený Ministerstvom zahraničných vecí  RF   a Ministerstvom   financií  RF,  poveriť  Ministerstvo priemyslu vedy a technológie RF  koordináciou  prác spojených s účasťou ruských organizácií na činnosti  Medzinárodnej  medzivládnej  organizácie pre  hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu v oblasti elektrotechnického priemyslu  „Interelektro“. Zároveň  uložil  Ministerstvu financií RF  zapracovávať do návrhu federálneho rozpočtu na príslušný rok v kapitole „Medzinárodná činnosť“ finančné náklady  spojené s účasťou Ruskej federácie na činnosti Interelektro. Rada Interelektro ponúkla Slovenskej republike miesto člena  Sekretariátu.  

Prehľad potreby mzdových prostriedkov pre rok 2001 pri uvažovanom obsadení systemizovaného miesta od 1. novembra 2001 (november – december 2001):

Počet pracovníkov	Slovenská časť platu	Odvody 38%	Valutová časť platu
celkom            z toho OOV	Jednoraz. vybav.prísp.	Mzdové
prostriedky (610)	v tom: služobné a OOV	
Moskva	1	2	3	
	5	6	7	
0,17	17.100	6.498	209.364		9.000	235.464	34.964	

Celková potreba nákladov (bežné a kapitálové výdavky) na zvýšenie rozpočtu pre zahraničnú službu pre rok 2001 (mzdové prostriedky 11-12/2001, prevádzkové prostriedky z rozpočtu roku 2002): 

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Moskva	0,17	235.464	34.964	6.498	241.962		0	241.962	0	

Nároky na rozpočet 2002:

ZÚ	Prac.	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poist
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Moskva	1,0	1.358.784	209.784	38.988	1.397.772	100.000	0	1.497.772	0	

R E K A P I T U L Á C I A     2001

ZÚ	Pracovníci	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poisťovn.
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Riga	1,0	1.533.528	232.008	37.356	1.570.884	730.000	540.000	2.300.884	0	
Buda-pešť	1,0	1.393.364	214.860	35.424	1.428.788	200.000	0	1.628.788	0	
Ľubľa
na	0,33	498.356	74.668	13.428	511.784	270.000	130.000	781.784	0	
Užhorod	0,17	289.506	43.688	6.226	295.732	0	0	295.732	0	
Varša
va	0,17	262.172	39.132	6.226	268.398	0	0	268.398	0	
Moskva	0,17	235.464	34.964	6.498	241.962	0	0	241.962	0	
Berlín	0,17	259.662	38.380	6.226	265.888	0	0	265.888	0	
SPOLU	3,01	4.472.052	677.700	111.384	4.583.436	1.200.000	670.000	5.783.436	0	

R E K A P I T U L Á C I A     2002

ZÚ	Pracovníci	Mzdové
prostr.

610	v tom OOV a
služ.
615	Poistné a prísp.
zam.poisťovn.
620	Mzdové náklady
celkom
610+620	Prevádz.
náklady

630	v tom:
nájomné

636 17	Bežné výdavky
celkom
600	Kapitálo-
vé výdav-
ky celkom	
Riga	1,0	1.533.528	232.008	37.356	1.570.884	880.000	648.000	2.450.884	0	
Buda-pešť	1,0	1.382.364	214.860	35.424	1.417.788	200.000	0	1.617.788	0	
Ľubľa-
na	1,0	1.450.068	224.004	40.284	1.490.352	1.300.000	780.000	2.790.352	0	
Užhorod	1,0	1.671.036	262.036	37.356	1.708.392	1.014.000	606.000	2.722.392	850.000	
Varša-
va	1,0	1.507.032	234.792	37.356	1.544.388	1.065.000	864.000	2.609.388	70.000	
Moskva	1,0	1.358.784	209.784	38.988	1.397.772	100.000	0	1.497.772	0	
Berlín	1,0	1.479.972	230.280	37.356	1.517.328	200.000	0	1.717.328	100.000	
SPOLU	7,0	10.382.784	1.607.764	264.120	10.646.904	4.759.000	2.898.000	15.408.802	1.020.000