Vyhodnotenie Koncepcie udeľovania štipendií vlády Slovenskej republiky zahraničným študentom v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom za roky 2001 – 2004 a návrh postupu na roky 2004 - 2007

A.)	Poskytovanie štipendií vlády SR v rámci pomoci rozvojovým krajinám 
A.1)	Vyhodnotenie vo vecnom a finančnom vyjadrení od roku 2001 do súčasnosti

Roku 2001 skončila platnosť Koncepcie udeľovania vládnych štipendií zahraničným študentom na magisterské a doktorandské štúdium, ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 294 z 28.04.1998. Vláda SR svojím uznesením č. 591/2001 zo dňa 27.06.2001 prijala novú koncepciu s platnosťou na tri školské roky. V zmysle tejto koncepcie je poskytovaných 48 štipendií ročne na magisterské a doktorandské štúdium pre rozvojové krajiny podľa schváleného rozpisu krajín. 
Vzhľadom na hospodársku situáciu, ako aj finančné a rozpočtové možnosti Slovenskej republiky bolo prijatie novej koncepcie udeľovania štipendií vlády SR zahraničným študentom v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom na roky 2001 – 2004 podmienené niekoľkými zásadnými zmenami, ktoré si vynútila požiadavka predkladať riešenia s nulovým navŕšením finančných požiadaviek na štátny rozpočet:
1.	boli znížené počty každoročne poskytovaných štipendijných miest, a to pre rozvojové krajiny o 40%, 
2.	bola upravená výška poskytovaného mesačného štipendia pre bakalárov a magistrov z 3.500 Sk na 5.000 Sk a pre doktorandov z 4.000 Sk na 6.000 Sk vzhľadom na rastúce životné náklady,
3.	neinvestičné prostriedky poskytované školiacim pracoviskám vysokých škôl za štipendistu v bakalárskom a magisterskom štúdiu boli znížené zo 7.000 Sk na 2.000 Sk mesačne. Pri doktorandskom štúdiu bola zachovaná pôvodná výška neinvestičných prostriedkov na štipendistu 7.000 Sk.
Ministerstvo zahraničných vecí SR v júni 2001 notifikovalo 67 štipendií na magisterské štúdium a 23 na doktorandské štúdium pre uchádzačov zo 62 krajín sveta. V akademickom roku 2001/2002 po posúdení žiadostí výberovou komisiou MŠ SR bolo akceptovaných na jazykovú a odbornú prípravu do Ústavu jazykovej a odbornej prípravy zahraničných študentov Univerzity Komenského (ÚJOP UK) 41 uchádzačov a priamo na štúdium na vysokú školu 7 uchádzačov. Spolu bolo priznaných 48 štipendií uchádzačom z rozvojových krajín. 
Z akceptovaných kandidátov na štúdium nenastúpili 6 uchádzači z rôznych dôvodov, 1 doktorand požiadal o odklad nástupu na štúdium od akademického roku 2002/2003 a 1 doktorandovi bolo štipendium zrušené z dôvodu získania trvalého pobytu na území SR. Z uvedeného vyplýva, že ponuka vládnych štipendií bola využitá na 83%. 
V rámci 10-mesačného kurzu jazykovej a odbornej prípravy sa na vysokoškolské štúdium pripravovalo 29 študentov, 4 z nich štúdium zanechali a 3 štúdium prerušili zo zdravotných a osobných dôvodov. Po ukončení ÚJOP UK bolo na vysoké školy prijatých 21 študentov, z nich 2 bolo štipendium vlády SR zrušené z dôvodu závažných priestupkov, ktorých sa dopustili na území SR, 1 študent štúdium zanechal a 1 študentka nebola prijatá na štúdium. 
Na jednoročné štúdium slovenského jazyka v ÚJOP UK nastúpilo 5 doktorandov, 2 boli prijatí na 3-ročné doktorandské štúdium a 3 na prijímacích skúškach nevyhoveli. Išlo o doktorandov, ktorí mali záujem o umelecké odbory. Z tohto dôvodu 1 doktorandka požiadala o zmenu typu štúdia z doktorandského na magisterské štúdium  na Fakulte umení Akadémie umení v Banskej Bystrici. 
Celkovo v akademickom roku 2001/2002 študovalo na slovenských vysokých školách 188 štipendistov vlády SR z rozvojových krajín, z toho 129 na magisterskom a 59 na doktorandskom štúdiu. Pozri tabuľku č.1. 
Z 12 štipendistov v poslednom ročníku magisterského štúdia 10 štúdium ukončilo a 2 končia štúdium vo februári 2003, 7 študentov vysokoškolského štúdia opakovalo ročník, 8 štúdium prerušilo, 6 študentov štúdium z prospechových dôvodov zanechalo a 1 tragicky zahynul. 
V doktorandskom štúdiu 16 doktorandov štúdium ukončilo, 1 štúdium prerušil a 6 štúdium zanechali.
Najväčší záujem bol o štúdium medicíny na Lekárskej fakulte UK, štúdium ekonómie, manažmentu a o technické odbory. 

Tabuľka č. 1
	Typ štúdia	Akademický rok 2001/2002
vo vecnom vyjadrení - počet osôb	Akademický rok 2001/2002
vo finančnom vyjadrení - Sk	
		absolventi
v roku 2001
(finančne nevyjadrovať)	pokračovali	prijatí 
v roku 2001	študijný poplatok	štipendium	Celkové náklady	
ÚJOP UK	magisterské			29	658 000	1 236 000	1 894 000	
	doktorandské			5	360 000	311 000	671 000	
Vysoké školy	magisterské	9	96	4	3 296 000	4 548 000	7 844 000	
	doktorandské	15	52	2	3 517 500	2 912 000	6 429 500	
	Spolu	24	148	40	7 831 500	9 007 000	16 838 500	

Ministerstvo zahraničných vecí SR v júni 2002 notifikovalo 62 štipendií na magisterské štúdium a 28 na doktorandské štúdium pre uchádzačov zo 62 krajín sveta. V akademickom roku 2002/2003 zo 49 akceptovaných uchádzačov o štipendium vlády SR na štúdium nastúpilo 35 (z toho 26 na magisterské štúdium a 9 na doktorandské štúdium). Z akceptovaných kandidátov na štúdium v SR nenastúpilo 14 uchádzačov z dôvodu zdĺhavého vybavovania vstupných formalít v súvislosti s novelou zákona o pobyte cudzincov na území SR, ktorá vstúpila do platnosti od apríla 2002. V zmysle novej úpravy je lehota o rozhodnutí žiadosti na vybavenie víza až 90 dní. Vzhľadom na uvedené uchádzači, ktorým bolo priznané štipendium vlády SR na komisii v auguste 2002, si nemali možnosť včas vybaviť všetky potrebné vstupné formality a nastúpiť na štúdium v určenom termíne. Ponúknutá kvóta štipendií bola využitá na 71%. 
	V akademickom roku 2002/2003 študuje celkovo 174 štipendistov z rozvojových krajín, z toho na magisterskom štúdiu 128 študentov a na doktorandskom štúdium 46 študentov. Štúdium by malo ukončiť 7 štipendistov, 6 štipendistov opakuje ročník, 6 štipendistov má prerušené štúdium a 2 boli zo štúdia vylúčení z prospechových dôvodov. Pozri tabuľku č.2.
	V doktorandskom štúdiu by malo ukončiť štúdium 15 doktorandov a 2 majú štúdium prerušené.
Najväčší záujem je už tradične o štúdium medicíny, štúdium medzinárodných ekonomických vzťahov na EU, štúdium manažmentu na UK a o štúdium informatiky. 

Tabuľka č. 2
	Typ štúdia	Akademický rok 2002/2003 
vo vecnom vyjadrení - počet osôb	Akademický rok 2002/2003
vo finančnom vyjadrení - Sk	
		absolventi
v roku 2002
(finančne nevyjadrovať)	pokračovali	prijatí 
v roku 2002	študijný poplatok	štipendium	Celkové náklady	
ÚJOP UK	magisterské			20	459 000	1 070 000	1 529 000	
	doktorandské			4	343 000	293 000	636 000	
Vysoké školy	magisterské	12	102	6	2 542 000	5 223 500	7 765 500	
	doktorandské	16	37	5	3 150 000	2 514 800	5 664 800	
	Spolu	28	139	35	6 494 000	9 101 300	15 595 300	

V priebehu prípravy je akademický rok 2003/2004, jednotlivým krajinám boli v spolupráci s Ministerstvom zahraničných vecí SR zaslané ponuky štipendijných miest spolu s podmienkami poskytovania štipendia vlády SR. Prvé dva údaje v tabuľke č. 3 vychádzajú z predpokladu, že všetci štipendisti úspešne ukončia posledný ročník svojho štúdia.
	Počty novoprijatých štipendistov sa uvádzajú podľa schválených kvót, keďže skutočnosť bude známa až koncom novembra 2003, keď budú ukončené zápisy novonastúpených štipendistov na štúdium v SR v poslednom akademickom roku, ktorý upravuje vyhodnocované uznesenie vlády SR.

Tabuľka č. 3
	Typ štúdia	Akademický rok 2003/2004 
vo vecnom vyjadrení - počet osôb	Akademický rok 2003/2004
vo finančnom vyjadrení - Sk	
		absolventi
v roku 2003
(finančne nevyjadrovať)	pokračovali	prijatí 
v roku 2003	študijný poplatok	štipendium	Celkové náklady	
ÚJOP UK	magisterské			25	550 000	1 375 000	1 925 000	
	doktorandské			10	770 000	660 000	1 430 000	
Vysoké školy	magisterské	7	121	5	3 024 000	7 560 000	10 584 000	
	doktorandské	15	31	8	3 276 000	2 808 000	6 084 000	
	Spolu	22	152	48	7 620 000	12 403 000	20 023 000	

Pri plnení koncepcie prijatej vládou SR pod číslom 591 dňa 27.06.2001 k podmienkam udeľovania štipendií vlády SR sa vyskytli administratívne problémy (udeľovanie vstupných víz, povoľovanie pobytu), ktoré mali dosah na efektívnosť poskytovania štipendií vlády SR a štúdium v SR, sťažovali a spomaľovali príchod štipendistov do SR a mali vplyv na ich štúdium. Podrobnú analýzu ponuky a skutočného nástupu na štúdium poskytuje tabuľka č. 4. 

Prehľad ponuky a skutočného nástupu zahraničných študentov na štúdium v SR s poskytovaním štipendia vlády SR

Tabuľka č. 4
	Krajina	Akademický rok 2001/2002	Akademický rok 2002/2003	Akademický rok 2003/2004	
		magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
		ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	
1	Angola*	1	2	2	-	2	2	1	1	1		2		
2	Etiópia	2	1	1	-	2	-	1	-	2		1		
3	India	3	2	1	-	2	-	2	1	2		2		
4	Palestína	3	4	2	-	3	4	2	1	3		2		
5	Vietnam	1	-	2	-	1	3	2	-	2		1		
		10	9	8	0	10	9	8	3	10		8		
6	Albánsko	1	1	1	-	1	-	0	-	1		0		
7	Alžírsko	1	-	0	-	1	-	0	1	1		0		
8	Argentína	1	-	0	1	1	1	0	-	1		0		
9	Arménsko	1	-	1	-	1	-	1	-	1		1		
10	Azerbajdžan	0	1	1	1	0	-	1	-	0		1		
11	Bosna a Hercegovina	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
12	Brazília	1	1	0	-	1	-	0	-	1		0		
12	Čína	0	-	2	-	0	-	2	-	0		2		
14	Egypt	1	-	0	-	1	-	0	1	1		0		
15	Gruzínsko	1	-	0	-	1	-	1	-	1		1		
16	Chile	0	1	2	2	0	-	2	1	1		1		
17	Irak	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
18	Irán	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
19	Izrael	1	1	1	-	1	-	1	-	1		1		
20	Japonsko	1	1	1	-	1	1	1	-	1		1		
21	JAR	1	-	0	-	1	-	1	-	0		1		
22	Jemen	1	1	0	1	1	-	0	-	1		0		
23	Jordánsko	2	-	0	-	1	-	1	-	2		0		
24	Kazachstan	2	2	0	-	1	2	1	-	1		1		
25	Keňa	1	1	0	-	1	1	0	-	1		0		
26	Kórejská republika	1	-	1	-	1	1	1	-	1		1		
27	Kuba	1	-	1	-	2	-	0	-	2		0		
28	Libanon	2	1	0	-	2	-	0	-	1		1		
29	Líbya	1	-	0	-	1	1	0	-	1		0		
30	Macedónsko	1	1	0	-	1	-	0	-	1		0		
31	Maroko	2	-	0	-	1	-	1	-	1		1		
32	Mexiko	0	-	1	-	0	-	1	-	1		0		
33	Mozambik	2	-	0	-	1	-	1	-	1		1		
34	Namíbia	1	-	0	-	1	1	0	-	1		0		
35	Pakistan	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
36	Peru	2	3	0	-	1	1	1	-	1		1		
37	Rusko	2	1	0	-	2	2	0	-	1		1		
38	Sudán	2	1	0	-	1	-	1	-	1		1		
39	Tunisko	1	-	1	-	1	-	1	-	1		1		
40	Uzbekistan	1	1	1	1	1	1	1	1	1		1		
41	Zimbabwe	1	-	1	-	2	-	0	-	1		1		
		40	18	15	6	36	12	20	4	35		20		
	Krajina	Akademický rok 2001/2002	Akademický rok 2002/2003	Akademický rok 2003/2004	
		magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
		ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	ponuka	nástup	
42	Bangladéš	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
43	Bolívia	-	-	-	-	1	-	0	-	-		-		
44	Filipíny	-	-	-	-	1	-	0	-	-		-		
45	Ghana	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
46	Kambodža	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
47	Kolumbia	-	-	-	-	1	1	0	-	-		-		
48	Laos	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
49	Mongolsko	-	-	-	-	1	-	0	-	-		-		
50	Nigéria	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
51	Nikaragua	-	-	-	-	1	-	0	-	-		-		
52	Tanzánia	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
53	Uganda	-	-	-	-	1	-	0	-	-		-		
54	Uruguaj	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
55	Venezuela	-	-	-	-	1	-	0	-	-		-		
56	Zambia	1	-	0	-	-	-	-	-	1		0		
		8	0	0	0	7	1	0	0	8		0		
57	Benin	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
58	Botswana	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
59	Ekvádor	1	1	0	-	1	-	0	1	1		0		
60	Indonézia	1	1	0	-	1	-	0	-	1		0		
61	Kostarika	1	-	0	-	1	1	0	-	1		0		
62	Maledivy	1	1	0	-	1	-	0	-	1		0		
63	Nepál	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
64	Paraguaj	1	1	0	-	1	1	0	-	1		0		
65	Srí Lanka	1	-	0	-	1	-	0	-	1		0		
		9	4	0	0	9	2	0	1	9		0		
(29)	Spolu skutočnosť		33		7		26		9					
(65)	Spolu ponuka	67	23	62	28	62	28	

Vysvetlivky:   (65) 	– celkové počty krajín
Angola * 	– krajina nepredkladá nových kandidátov na štúdium v SR 
Zambia	– krajina nepredkladá za vyhodnocované obdobie kandidátov
NIGÉRIA	– krajiny, ktoré kandidátov predkladajú za vyhodnocované obdobie 

A.2)	Vyhodnotenie dosiahnutých cieľov a spoločensko - politickej požiadavky

V snahe zlepšovať postavenie Slovenskej republiky vo svete, opierajúc sa o nároky kladené na SR v súvislosti s členstvom v OECD a vstup SR do EÚ, je výzvou pre zahraničnú politiku SR, aby sa čoraz väčšou mierou zapájala do poskytovania rozvojovej pomoci. Splnenie dohodnutých záväzkov v kapitole 26 (Vonkajšie vzťahy) acquis communautaires vyžaduje od kandidátskych krajín ako nastupujúcich donorov zabezpečenie kapacít na poskytovanie rozvojovej pomoci iným krajinám, rovnako ako členských krajín EÚ a členov Výboru pre rozvojovú pomoc OECD.
Ministerstvo zahraničných vecí SR v súlade s uvedenými skutočnosťami spracovalo východiskový dokument, ktorý vláda SR schválila uznesením č. 432 z 5.06.2003 pod názvom „Strednodobá koncepcia oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003-2008”, ktorý definuje konkrétne ciele, priority, princípy a partnerov slovenskej rozvojovej pomoci. Po vecnej a obsahovej stránke je potrebné vidieť prínos poskytnutej pomoci v kontexte problémových oblastí identifikovanými medzinárodným spoločenstvom a definovanými piatimi špecifickými cieľmi slovenskej rozvojovej pomoci: 
o	transfer slovenských skúseností a know-how do vybraných krajín,
o	zapojenie slovenských expertov do medzinárodných rozvojových aktivít a mechanizmov,
o	zapojenie slovenských subjektov do medzinárodných rozvojových projektov, 
o	rozšírenie ekonomickej spolupráce s rozvojovými krajinami
o	pomoc slovenskej krajanskej komunite. 
Monitorovanie a vyhodnocovanie týchto cieľov bude ukazovateľom efektívnosti a účelnosti vynaložených prostriedkov. 
Ich plnenie je podmienené aj zabezpečením prístup k vzdelaniu pre nadanú populáciu prichádzajúcu z postihnutých oblastí, ktorá so sebou prináša priame poznanie spoločenských, ako aj geografických podmienok, ktoré je potrebné efektívne podporiť. 

A.3)	Analýza súčasného stavu podpory vysokoškolského vzdelávania zahraničných uchádzačov z rozvojových krajín vládou SR

Jednou z oblastí, na ktoré sa rozvojová pomoc s úspechom zameriava, je oblasť vzdelávania. Na základe skúsenosti možno poukázať na viacero dôvodov. Vzdelávanie zohráva kľúčovú úlohu v procese ekonomického a všestranného spoločenského rozvoja krajín. Rozširovanie možností prístupu ku vzdelávaniu možno tiež pokladať za súčasť snahy medzinárodnej komunity o dôsledné uplatňovanie ľudských práv v rozvojových krajinách. Efektivita vynaložených prostriedkov na vzdelanie je v dlhodobom horizonte vysoká. Investície do vzdelávania v rámci rozvojových projektov vykazujú vysokú mieru udržateľnosti. Preto vláda SR vidí podporu tejto oblasti ako jednu z významných oblastí oficiálnej rozvojovej pomoci, pričom je potrebné doterajší systém poskytovania pomoci prispôsobiť jej meniacim sa potrebám a cieľom. 
Jednou z možností poskytovania rozvojovej pomoci v oblasti vzdelávania je udeľovanie štipendií zahraničným študentom. Okrem výhod však táto forma naráža v praxi na rad problémov, ktoré znižujú efektívnosť dosahovania takto zameraných rozvojových cieľov. Problém s naplnením cieľa programu vzniká v prípade, ak sa absolventi nevrátia do krajiny pôvodu, ktorá tak stráca možnosť využívať ich znalosti a byť príjemcom pomoci de facto. 
V danej oblasti v súčasnosti možno hovoriť o troch skupinách problémov, z ktorých každý svojím spôsobom vplýva na úspech celkového zámeru – projektu, ktorý je finančne náročný a vyžaduje nasadenie ľudského potenciálu zo strany donora (SR). Súčasne je potrebné každý z nich vidieť ako faktor určujúci základný rámec na vytvorenie mechanizmu, ktorý má v týchto podmienkach pracovať a s maximálnou efektivitou dosahovať optimálne výsledky z hľadiska všetkých zainteresovaných subjektov.

Prvú skupinu tvoria problémy týkajúce sa výberu kvalitného alebo vhodného kandidáta uchádzajúceho sa o niektorú formu vzdelávania v rámci rozvojovej pomoci: 
a)	Kvalita prichádzajúceho štipendistu, budúceho študenta slovenskej vysokej školy;
	Doterajšie skúsenosti potvrdzujú opodstatnenosť zaradenia otázky kvality kandidáta na prvé miesto. Je potrebné uvedomiť si, že kandidát prichádza zo spoločenského prostredia, kde sa vzdelávací systém v podobe, ako je zavedený v SR, buď nenachádza, alebo je kvalitatívne odlišný. Pri uchádzačovi o magisterské štúdium tento problém rieši vyrovnávací všeobecnovzdelávací a jazykový stupeň. Po jeho absolvovaní je možné pokladať vzdelanie za rovnocenné s maturitnou skúškou v SR. Znalosť slovenského jazyka literatúry a dejín je neporovnateľná.
	Podobný postup nemožno aplikovať u absolventov zahraničných vysokých škôl v prípade uchádzačov o doktorandské štúdium v SR. Tu je nevyhnutné rozhodnutie o ekvivalencii dosiahnutého vzdelania v zahraničí s podobným v SR. Z praxe vieme, že problémy sú v niektorých prípadoch neprekonateľné a uchádzač musí absolvovať v rámci prípravy spravidla 3-ročný prípravný proces. Štúdium pôvodne 3-ročné sa takýmto spôsobom predĺži na dvojnásobok.
b)	Výber študijného zamerania podporovaného poskytovanými štipendiami vlády SR;
V súčasnosti je otvorený prístup ku všetkým študijným odborom akreditovaným na slovenských vysokých školách pre uchádzačov o štúdium s podporou štipendia vlády SR. V posledných rokoch stúpol záujem uchádzačov o štipendium vlády SR o štúdium umeleckých odborov. V priebehu štúdia často dochádza i k prestupom z odboru na odbor, čo opäť prináša predlžovanie celkovej dĺžky štúdia, a tým aj zvyšovanie nákladov vynaložených na jedného štipendistu.

Druhú skupinu charakterizujú problémy pobytu, ktoré sa týkajú finančného a právneho zabezpečenia cudzinca študujúceho na slovenských vysokých školách a špecificky štipendistu vlády SR: 
a)	Vízová politika SR k jednotlivým kandidátom spojená s podmienkami pobytu v SR v zmysle zákona NR SR č. 48/2002 o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj zákon NR SR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov;
Vízová politika SR je vo väčšine prípadov rovnaká a zohľadňuje špecifiká jednotlivých krajín. 
	V súčasnosti platný zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov vo svojich ustanoveniach upravuje podmienky vstupu a pobytu cudzincov na územie SR. Plnenie podmienok stanovených zákonom je pre uchádzačov o štúdium v SR často problémové a je predpoklad, že ho bude riešiť  pripravovaná novela zákona o pobyte cudzincov, ktorý má zohľadňovať štandardy platné v krajinách EU. 
	Podmienku preukázať finančné zabezpečenie pobytu cudzinca pri vstupe do SR vo voľne zmeniteľnej mene, najmenej vo výške polovice minimálnej mzdy v SR na každý deň pobytu sa rieši v súčasnosti predložením dekrétu o priznaní štipendia vlády SR. 
Na základe položky 24 zákona NR SR č.1/1998 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov je štipendista vlády SR oslobodený od vyberania správnych poplatkov za udelenie povolenia na dlhodobý pobyt na území SR a za jeho predĺženie.
b)	Podmienky štúdia upravené zákonom NR SR č. 131/2002 o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov;
Podmienky, za ktorých sa cudzinec stane študentom, upravuje zákon NR SR č. 131/2002 o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj samotné vysokoškolské inštitúcie, ktorým zákon tieto kompetencie dáva. V praxi to znamená, že cudzinec musí podať písomnú prihlášku na štúdium, predložiť doklad o ukončení štúdia na požadovanom stupni a vykonať prijímacie skúšky tak, ako občan SR. Doklad o ukončenom štúdiu v zahraničí musí byť doplnený o doklad o ekvivalencii daného štúdia v SR. Často tu dochádza k nepochopeniu situácie a predkladaniu stanovísk vydaných zahraničnými subjektami. Na účely štúdia v SR je potrebný doklad o ekvivalencii vydaný v SR strediskom pre ekvivalenciu dokladov.
c)	Podmienky poskytovania lekárskej starostlivosti počas celej doby potrebnej na získanie vysokoškolského vzdelania v SR upravené zákonom NR SR č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov;
V súčasnosti platné právne predpisy upravujú poistenie študijnom programe I. a II. stupňa vysokoškolského štúdia formou individuálnej zmluvy s vybranou poisťovňou v SR. V študijnom programe III. stupňa vysokoškolského štúdia sú na účely poistenia pokladaní za zamestnancov vysokej školy a ich poistenie prebieha formou zrážky zo štipendia na príslušnej fakulte. Štipendisti počas jazykovej a odbornej prípravy sú považovaní za študenta v študijnom programe I. a II. stupňa vysokoškolského štúdia. Súčasný platný právny stav je nevyhovujúci a vyžaduje zosúladenie a zjednotenie všetkých skupín študentov.

Treťou skupinou problémov sú otázky týkajúce sa motivácie a splneného cieľa z pohľadu donorskej krajiny a krajiny pôvodu štipendistu. V neposlednom rade je potrebné prihliadnuť aj k očakávaniam a cieľom samotného štipendistu. 
a)	Problematika návratu štipendistu absolventa slovenskej vysokej školy do vlasti a spôsob jeho profesionálneho a spoločenského uplatnenia v krajine pôvodu;
Problematika návratu cudzinca – absolventa vysokej školy v SR – do vlasti je aktuálna a stala sa témou diskusie. Prvoradú úlohu tu zohráva možnosť uplatnenia mladého človeka po jeho návrate do domovskej krajiny. V mnohých prípadoch nie je reálne primerané spoločenské a odborné uplatnenie. Oslabenie spoločenských väzieb a vytvorenie nových v čase štúdia je druhým dôležitým faktorom, ktorý spôsobuje, že absolventi ostávajú na území SR a zakladajú si tu spravidla zmiešané manželstvá. Dôsledkom uvedeného je veľmi malá úspešnosť pri plnení pôvodného zámeru začleniť kvalifikovaného odborníka do spoločnosti, ktorá od neho očakáva podporu a posun smerom k vyššej ekonomickej, odbornej a spoločenskej úrovni. V prípade, že opustia územie SR, ich cieľovými stanicami sú krajiny západnej Európy alebo ďalších vyspelých štátov, kde vďaka solídnemu vzdelaniu nájdu uplatnenie. Legislatívne túto otázku nemožno riešiť bez porušenia základných ľudských práv a slobôd, garantovaných v ústave a ďalších dokumentoch. 
b)	Splnenie zámeru donorskej krajiny – SR výchovou štipendistu;
Zámer donorskej krajiny, v tomto prípade SR, získať vzdelaného „vyslanca našej kultúry a jazyka“ v krajine pôvodu štipendistu sa podarí len vo výnimočných prípadoch. Vo väčšine prípadov ho roky nevieme identifikovať, strácame kontakty na jednotlivé osoby. Po rokoch opäť vzniknuté kontakty sa nadväzujú spravidla z iniciatívy bývalého štipendistu a v mnohých prípadoch sa opäť rýchlo strácajú. V minulosti bolo niekoľko iniciatív, ktoré si dávali za cieľ prácu v tejto oblasti. 

A.4)	Návrh poskytovania vysokoškolského vzdelávania zahraničných uchádzačov z rozvojových krajín s podporou vlády SR formou udeľovania štipendií vlády SR v rokoch 2004 - 2007

V kontexte post-monterreyského procesu, vyznačujúceho sa úsilím prispieť k mobilizácii finančných zdrojov na naplnenie Miléniových rozvojových cieľov OSN v súlade so závermi Medzinárodnej konferencie OSN Financovanie pre rozvoj, Mexiko 22. marec 2002 následne vláda SR schválila svojím uznesením č. 332 z 3. apríla 2002 návrh východísk Národného programu oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2002 spolu s výhľadom jej finančného vyjadrenia v rokoch 2003 až 2011. Ministerstvo zahraničných vecí SR sa stalo spolu s ostatnými členmi vlády SR nositeľom úloh spojených s realizáciou prijatých záväzkov. S cieľom zvýšiť podiel poskytovanej pomoci z 0,042% HNP roku 2001 na 0,125% HNP roku 2011 s prihliadnutím na hospodársky rast SR. Týmto záväzkom sa SR priblíži k dolnej hranici poskytovaných finančných prostriedkov členských krajín EÚ. 
Základné ukazovatele vychádzajúce z uvedených multilaterálnych záväzkov SR boli definované v materiále Ministerstva zahraničných vecí SR „Strednodobá koncepcia oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003-2008” schválenom uznesením vlády SR č. 432 z 5.06.2003, ktorý definuje konkrétne ciele, priority, princípy a partnerov slovenskej rozvojovej pomoci. Je východiskom pre ďalšie dokumenty v päťročnom horizonte vrátane ročných národných programov, bilaterálnych dohôd s rozvojovými krajinami, finančných smerníc a rozpočtov.
Poskytovanie štipendií vlády SR má byť súčasťou novovytváranej štruktúry oficiálnej rozvojovej pomoci vlády SR prostredníctvom projektov a programov. Tento zámer si vyžaduje dobudovanie štruktúr zo strany donorskej krajiny, čo je možné predbežne očakávať v horizonte piatich rokov. V takto vzniknutom prechodnom období nie je zo zahranično-politického aspektu vhodné prerušiť poskytovanie pomoci známej z minulého obdobia. Realizáciu poskytovania štipendií vlády SR zabezpečuje rezort školstva v spolupráci s dotknutými orgánmi štátnej správy a pre obdobie nasledujúcich troch akademických rokov 2004/2005, 2005/2006 a 2006/2007 odporúčame pokračovať vo všeobecne známej praxi s niektorými úpravami, ktoré na základe predchádzajúcej analýzy pokladáme za efektívne nielen z pohľadu súčasného stavu, ale aj ako vhodné východisko pre formy projektového spôsobu poskytovania rozvojovej pomoci. V období od roku 2007, keď sa očakáva výraznejšia zmena v spôsobe poskytovania rozvojovej pomoci zo strany SR po dobudovaní inštitucionálnej a programovej základne. Trojročné prechodné obdobie bolo navrhnuté vzhľadom na ročnú prípravu ponuky štipendií vlády SR a súčasného stavu prechodu na nové štrukturálne zabezpečenie akademických mobilít, ktoré je logickým dôsledkom vstupu SR do EÚ. Takto navrhnutým postupom je snaha zachovať kontinuitu v poskytovaní štipendií vlády SR zahraničným uchádzačom. Zmenu podmienok bude potrebné oznámiť jednotlivým zahraničným partnerom v dostatočnom časovom predstihu, čo podľa našich skúseností predstavuje minimálne 12 mesiacov.
	Z uvedených dôvodov bude v období rokov 2004 až 2007 aj naďalej prebiehať ponuka štipendií vlády SR prostredníctvom Ministerstva zahraničných vecí SR a siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí. Počty krajín oslovovaných touto ponukou sa v tomto období výrazne neznížia a aj naďalej sa zachová vyšší počet ponúkaných miest (69-70), ako je skutočne poskytnutý počet štipendií (48), keďže počet včas predložených osobných materiálov kandidátov vyhovujúcich všetkým kritériám na získanie vládnej podpory, je každoročne nízky. 
	V tejto oblasti je potrebné opäť zdôrazniť potrebu kvalitnej práce formou dôsledného poskytovania informácií zastupiteľských úradov SR v priamom kontakte so zahraničným partnerom už v čase výberu kandidátov, aby počet nevyhovujúcich uchádzačov, ktorí každoročne prežívajú sklamanie z neúspechu, nenarastal. V neposlednom rade je potrebné zahraničného partnera upozorniť na skutočnosť, že slovenská strana uskutočňuje výber z predložených kandidátov, pričom kladie dôraz na výborný študijný prospech a ďalšie zameranie uchádzača. V záujme tejto prípravy boli novelizované podmienky poskytovania štipendií vlády SR, ktoré sú súčasťou návrhu na nasledujúce obdobie a ich plné znenie tvorí prílohu č. I materiálu. Na uľahčenie práce zastupiteľských úradov budú k dispozícii štyri jazykové mutácie – slovenská, anglická, španielska a francúzska. Texty spolu s odkazmi na ďalšie zdroje informácií týkajúcich sa podmienok štúdia v SR budú zverejnené aj v elektronickej podobe.
	Štruktúru ponuky štipendií vlády SR, ako aj počty ponúkaných štipendijných miest na nasledujúce akademické roky v súlade so zahranično-politickými prioritami SR uvádza tabuľka č. 5.
	Na voľbu študijného zamerania bude v navrhovanom období kladený väčší dôraz ako doteraz a vychádza zo stanovených sektorových priorít. Pozri tabuľku č. 7. Na rozdiel od súčasnej praxe sú navrhnuté podskupiny študijných odborov v zmysle sústavy študijných odborov vysokoškolského vzdelávania v SR na verejných vysokých školách v akreditovaných študijných programoch takto:
•	ekonómia a manažment
•	vedy o neživej prírode
•	ekologické a environmentálne vedy
•	architektúra a staviteľstvo
•	konštrukčné inžinierstvo, technológie, výroba a komunikácie
•	poľnohospodárstvo a veterinárne vedy
•	zdravotníctvo a sociálne služby
V rámci tejto skupiny bude každoročne v súlade s prijatými závermi Koordinačného výboru pre rozvojovú pomoc (zriadeného v súlade s uzneseniami vlády 223 zo 7. 3. 2001 a 332 z 3. 4. 2002), určená prioritná skupina študijných odborov záväzná na posudzovanie jednotlivých uchádzačov v príslušnom akademickom roku, čím je zabezpečená účasť odborných rezortov a inštitúcií pri posudzovaní a realizácii konkrétnych programov a projektov oficiálnej rozvojovej pomoci. 
Zmeny študijných odborov budú v nasledujúcom období povoľované len v rámci zvoleného študijného odboru v zmysle platnej sústavy. 
Návrh jednotlivých uchádzačov ostáva aj naďalej v plnej kompetencii zahraničnej strany. Očakávame návrh kandidáta, ktorý zodpovedá notifikovaným podmienkam, pričom spôsob výberu neovplyvňujeme.
V stanovenom termíne predložené žiadosti s požadovanými prílohami posúdi komisia MŠ SR pre výber kandidátov (štatút komisie je v prílohe č. III) a  svoje návrhy predloží ministrovi školstva na schválenie.
Podmienkou pre získanie štipendia vlády SR na štandardnú dĺžku vysokoškolského štúdia je zvládnutie slovenského jazyka na požadovanej úrovni a prijatie na štúdium vo zvolenom študijnom odbore verejnej vysokej školy v SR. Na zvládnutie tejto požiadavky poskytuje vláda SR ročné štipendium na jazykovú, podľa potreby aj odbornú prípravu. Táto sa uskutočňuje v ústavoch, ktoré majú na takúto prípravu akreditáciu.
Vzhľadom na predpokladané zmeny v poskytovaní štipendií vlády SR od roku 2007 je potrebné vytvoriť všetky odborné a materiálne predpoklady na zabezpečovanie jazykovej prípravy na štúdium aj mimo územia SR. S týmto cieľom je potrebné zaviesť štandardizované testy z jazyka slovenského, na ktorých základe možno posudzovať úroveň jazykovej kompetencie kandidáta už pred jeho príchodom na územie SR s cieľom štúdia. Cieľom je stanovenie objektívnej úrovne znalosti jazyka, na ktorej základe je možné riešiť aj prípadné jazykové kurzy, ktoré môžu byť efektívnejšie zamerané na doplnenie zistených nedostatkov znalosti jazyka. V nasledujúcom trojročnom období predpokladáme zavedenie systému testovania jazykovej kompetencie po ukončení prípravného ročníka.
Zabezpečovanie pobytu cudzinca na území SR počas jeho prechodného pobytu s cieľom štúdia sa deje v rámci platných zákonov SR upravujúcich jeho vstup, pobyt a zabezpečenie životných potrieb. V tejto súvislosti možno očakávať, že legislatíva SR bude postupne upravovaná tak, aby zohľadňovala štandardy platné v krajinách EU. Nový prístup v otázke poskytovania zdravotného zabezpečenia štipendistov vlády SR, ktoré je doteraz problémom, je potrebné riešiť v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva SR formou zákonnej úpravy.
Žiadosti štipendistov vlády SR v priebehu ich štúdia v SR týkajúce sa podmienok poskytovania štipendia, prípadne štúdia rieši na svojich zasadnutiach komisia MŠ SR pracujúca počas celého roka v zmysle štatútu v prílohe č. II.
V období rokov 2004-2007 bude štipendium vlády SR vo finančnom vyjadrení predstavovať tieto položky:
- pre študijný program I. a II. stupňa vysokoškolského štúdia:
		mesačné štipendium						5 000 Sk
		jednorazový príspevok pri nástupe na štúdium v SR	1 000 Sk
		jednorazový príspevok pri ukončení štúdia v SR		1 000 Sk
		Štipendista má úľavy, ktoré sú poskytované študentom v SR rezortom školstva.
- pre študijný program III. stupňa vysokoškolského štúdia:
		mesačné štipendium						6 000 Sk
		jednorazový príspevok pri nástupe na štúdium v SR	1 000 Sk
		jednorazový príspevok pri ukončení štúdia v SR		2 000 Sk
	Štipendista má úľavy, ktoré sú poskytované študentom v SR rezortom školstva.
- pre jazykovú a odbornú prípravu na všetky stupne študijných programov vysokoškolského štúdia:
		mesačné štipendium						5 000 Sk
		jednorazový príspevok pri nástupe na štúdium v SR	1 000 Sk
V prípade výraznej zmeny životnej úrovne v SR v období rokov 2004 – 2007 je možné v súlade s finančnými možnosťami upraviť výšku mesačného štipendia formou valorizácie. 	Výraznejšie zmeny vo financovaní štúdia štipendistu predpokladá táto trojročná etapa prechodu na úkor počtu ročne poskytovaných štipendijných miest. Úpravy rozpisu budú riešené so súhlasom Koordinačného výboru pre poskytovanie oficiálnej rozvojovej pomoci zvolávaného MZV SR ( uznesenie vlády SR č. 223/2001 zo 7.03.2001). 
V rámci pripravovaného prechodu na nový spôsob poskytovania rozvojovej pomoci ministerstvo zahraničných vecí predpokladá aj spoluprácu zastupiteľských úradov v príslušných oblastiach s cieľom využiť potenciál vzdelaných ľudí so znalosťou slovenského jazyka. Na tento účel je potrebné efektívne dobudovať databázy a vytvoriť kontakty prostredníctvom organizácií, ktoré združujú profesijné skupiny zahraničných študentov. Z uvedeného vyplýva úloha dôslednej práce s absolventmi vysokoškolského štúdia s podporou vlády SR, ako aj vyhodnocovanie jej efektívnosti. 
Predkladaný materiál nenavrhuje výrazné zmeny na nasledujúce obdobie vzhľadom na skutočnosť, že proces budovania mechanizmu poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci vládou SR je v počiatkoch, ako i z dôvodu zachovania objemu finančných prostriedkov čerpaných na rozvojovú pomoc z predchádzajúceho obdobia vo výške 42 mil. Sk.

ROZPIS ŠTIPENDIÍ VLÁDY SLOVENSKEJ REPUBLIKY JEDNOTLIVÝM KRAJINÁM V RÁMCI ROZVOJOVEJ POMOCI A PODPORY VÝMEN ŠTUDENTOV POČAS TROCH AKADEMICKÝCH ROKOV	
Tabuľka č. 5							
 	A	Krajiny zaradené do zoznamu projektových krajín uznes. vlády SR č. 432/2003	 	 	 	 	 	 	
 	 	Krajina	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
1	1	Srbsko a Č.hora	2	0	1	1	2	0	
2	2	Afganistan	2	0	2	0	2	0	
3	3	Albánsko	2	0	2	0	2	0	
4	4	Bosna a Herceg.*	1	0	1	0	1	0	
5	5	Kazachstan	2	0	2	0	2	0	
6	6	Keňa	1	0	1	0	1	0	
7	7	Kirgizsko	2	0	2	0	2	0	
8	8	Macedónsko	1	0	1	0	1	0	
9	9	Mongolsko	1	0	1	0	1	0	
10	10	Mozambik*	-	-	1	0	-	-	
11	11	Sudán	2	0	2	0	2	0	
12	12	Tadžikistan	2	0	2	0	2	0	
13	13	Uzbekistan	1	1	1	1	1	1	
 	 	 	19	1	19	2	19	1	
 	 	SPOLU	20	21	20	
 	B	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine LDCs/2003	 	 	 	 	 	 	
 	 	Krajina	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
14	1	Angola*	1	0	1	0	1	0	
15	2	Čad	1	0	-	-	1	0	
16	3	Etiópia*	1	0	1	0	1	0	
17	4	Jemen	1	0	1	0	1	0	
18	5	Malawi	1	0	-	-	1	0	
19	6	Maledivy	1	0	1	0	1	0	
20	7	Nepál*	-	-	1	0	-	-	
21	8	Uganda*	-	-	1	0	-	-	
 	 	 	6	0	6	0	6	0	
 	 	SPOLU	6	6	6	

 	C	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine LICs/2003	 	 	 	 	 	 	
 	 	Krajina	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
22	1	Arménsko*	1	0	-	-	1	0	
23	2	Azerbajdžan	1	0	1	0	1	0	
24	3	Gruzínsko*	1	0	-	-	1	0	
25	4	India	2	0	1	1	2	0	
26	5	Kamerun	1	0	1	0	1	0	
27	6	Kórejská republika	1	0	1	0	1	0	
28	7	Moldavsko	1	0	1	0	1	0	
29	8	Nikaragua*	1	0	1	0	1	0	
30	9	Pakistan*	-	-	1	0	-	-	
31	10	Vietnam	1	1	1	1	1	1	
 	 	 	10	1	8	2	10	1	
 	 	SPOLU	11	10	11	
 	D	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine LMICs/2003	 	 	 	 	 	 	
 	 	Krajina	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
32	1	Alžírsko	1	0	1	0	1	0	
33	2	Bolívia	1	0	-	-	1	0	
34	3	Egypt*	1	0	1	0	1	0	
35	4	Ekvádor	1	0	1	0	1	0	
36	5	Irak*	2	1	2	1	2	1	
37	6	Irán*	-	-	1	0	-	-	
38	7	Jordánsko	2	0	2	0	2	0	
39	8	Kolumbia	1	0	-	-	1	0	
40	9	Kuba*	1	0	1	0	1	0	
41	10	Maroko*	-	-	1	0	-	-	
42	11	Namíbia*	-	-	1	0	-	-	
43	12	Palestína	1	1	1	1	1	1	
44	13	Paraguaj	1	0	1	0	1	0	
45	14	Peru	1	0	1	0	1	0	
46	15	Srí Lanka*	-	-	1	0	-	-	
47	16	Sýria	1	0	1	0	1	0	
48	17	Thajsko	1	0	-	-	1	0	
 	 	 	15	2	16	2	15	2	
 	 	SPOLU	17	18	17	

 	E	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine UMICs/2003	 	 	 	 	 	 	
 	 	Krajina	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
49	1	Argentína	1	0	1	0	1	0	
50	2	Brazília	1	0	1	0	1	0	
51	3	Chile	0	0	1	0	0	0	
52	4	Kostarika	1	0	1	0	1	0	
53	5	Libanon	1	1	1	1	1	1	
54	6	Malajzia	1	0	-	-	1	0	
55	7	Mexiko	1	0	1	0	1	0	
56	8	Uruguaj*	-	-	1	0	-	-	
 	 	 	6	1	7	1	6	1	
 	 	SPOLU	7	8	7	
 	F	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v II. skupine MADCs/2003	 	 	 	 	 	 	
 	 	Krajina	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
57	1	Izrael*	1	1	1	1	1	1	
58	2	Líbya	1	0	1	0	1	0	
 	 	 	2	1	2	1	2	1	
 	 	SPOLU	3	3	3	
 	G	Nerecipročné štipendiá poskytované na podporu bilaterálnej spolupráce	 	 	 	 	 	 	
 	 	Krajina	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
59	1	JAR	-	-	1	0	1	-	
60	2	Austrália	1	1	-	-	1	-	
61	3	Japonsko	1	1	1	1	1	1	
 	 	 	2	2	2	1	3	1	
 	 	SPOLU	4	3	4	

Vysvetlivky:   52 	– novozaradené krajiny do zoznamu (12 položky)
Srí Lanka * 	– krajina za posledné tri roky nepredložila kandidáta na štúdium v SR 
(19 položiek)
Srbsko a Čierna hora	– krajina má v rezorte školstva zo SR podpísaný program spolupráce
(3 položky) 
NIGÉRIA	– krajiny prioritného záujmu v období predkladanej koncepcie
PREHĽAD POSKYTOVANÝCH ŠTIPENDIÍ VLÁDY SLOVENSKEJ REPUBLIKY PODĽA JEDNOTLIVÝCH SKUPÍN KRAJÍN	
Tabuľka č. 6 							
 	Počet krajín v skupine	Skupina krajín	Akademický rok 2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
 	 	 	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
A	13	Krajiny zaradené do zoznamu projektových krajín uznes. vlády SR č. 432/2003	19	1	19	2	19	1	
B	8	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine LDCs/2003	6	0	6	0	6	0	
C	10	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine LICs/2003	10	1	8	2	10	1	
D	17	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine LMICs/2003	15	2	16	2	15	2	
E	8	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v I. skupine UMICs/2003	6	1	7	1	6	1	
F	2	Krajiny podľa hodnotenia OECD - DAC                             v II. skupine MADCs/2003	2	1	2	1	2	1	
G	3	Nerecipročné štipendiá poskytované v záujme rozvoja bilaterálnej spolupráce	2	2	2	1	3	1	
 	 	 	60	8	60	9	61	7	
 	 	Spolu (ponuka)	68	69	68	

Krajiny zaradené do zoznamu projektových krajín v zmysle uznesenia vlády SR č. 432/2003, ktorým poskytovaná pomoc Slovenskou republikou je klasifikovaná ako oficiálna rozvojová pomoc (ODA).

Tabuľka č. 7
Poradové číslo	Krajina	Sektorová priorita MZV SR	Vzdelávacia priorita podporujúca sektorové oblasti MZV SR	Hodnotenie krajiny podľa OECD -DAC	
A					
1	Srbsko a Čierna Hora	SR môže v rámci komparatívnych výhod poskytnúť svoje skúsenosti a pomoc pri obnove a rekonštrukcii energetiky (tepelné a vodné elektrárne), v dopravnej infraštruktúre (železnice, mosty, cesty, riečne kanály), pri budovaní čističiek odpadových vôd, pri úprave pitnej vody zvlášť vo Vojvodine, pri likvidácii tuhého a kvapalného odpadu, ako aj v strojárskom, chemickom, petrochemickom priemysle a agrokomplexe.	Strojárenstvo/energetika
Doprava/dopravné stavby
Stavebníctvo
Chémia
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LMICs/2003	
2	Afganistan	Základnými oblasťami pre vstup slovenskej rozvojovej pomoci sú - budovanie infraštruktúry a odmínovacie práce. SR by mohla tiež uplatniť svoj rozvojový potenciál v oblasti energetiky a vodného hospodárstva, ktoré patria medzi základné priority obnovy krajiny. Do ODA možno zaradiť poskytovanie vládnych štipendií na štúdium v SR.	Strojárenstvo/energetika
Doprava/dopravné stavby
Stavebníctvo
Chémia
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LDCs/2003	
3	Albánsko	Zahraničná pomoc sa môže orientovať na dobudovanie infraštruktúry, ktorá je v kritickom stave, ako aj na energetiku, poľnohospodárstvo, komunikačné systémy a pod.	Strojárenstvo/energetika
Doprava/dopravné stavby
Stavebníctvo
Elektrotechnika
Chémia
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LMICs/2003	
4	Bosna a Hercegovina	Oblasť infraštruktúry: obnova ciest (veľká časť ich bola zničená vojnovým konfliktom), odmínovacie práce (v krajine sú milióny nášľapných mín) a budovanie energetickej infraštuktúry (BaH má veľký potenciál na výrobu elektrickej energie z vodných zdrojov). Uvažovať by sa dalo aj o geologickom prieskume zameranom na využitie nerastného bohatstva krajiny.	Strojárenstvo/energetika
Doprava/dopravné stavby
Stavebníctvo
Geológia
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LMICs/2003	
5	Kazachstan	Pomoc pri budovaní dopravnej infraštruktúry, transformácia chemického, bankového a hutníckeho sektoru a podpore malého a stredného podnikania.	Strojárenstvo/energetika
Doprava/dopravné stavby
Stavebníctvo
Chémia
Hutníctvo/metalurgia
Manažment
Ochrana životného prostredia/voda	LMICs/2003	
6	Kenská republika	Za najvhodnejšiu oblasť uplatnenia potenciálu slovenskej ODA možno považovať infraštruktúru.
Od roku 1996 pôsobí v Nairobi detašované pracovisko Trnavskej univerzity, ktoré realizuje projekt poskytovania bezplatnej zdravotnej starostlivosti pre najchudobnejšie vrstvy obyvateľov krajiny. Rovnako v krajine pôsobí centrum Fakulty ošetrovateľstva a sociálnej práce a Stredisko pre bezprizorné deti vybudované z finančných prostriedkov slovenskej mimovládnej organizácie eRKo. Nadviazať by bolo možné aj na skúsenosti slovenských odborníkov v oblasti veterinárneho lekárstva a poľnohospodárstva siahajúce do obdobia začiatku 90-tych rokov.	Sociálna práca
Ošetrovateľstvo
Medicína
Veterinárna medicína
Poľnohospodárstvo	LICs/2003	
7	Kirgizsko	V Kirgizsku je možné využiť pri budovaní energetickej infraštruktúry (bohaté možnosti v oblasti hydroenergetiky), pri transformácii bankového sektoru, pri reštrukturalizácii hospodárstva (elektrotechnický, farmaceutický, strojárenský priemysel) a pri podpore malého a stredného podnikania.	Strojárenstvo/energetika
Doprava/dopravné stavby
Farmácia
Chémia/biochémia
Hutníctvo/metalurgia
Manažment
Ochrana životného prostredia/voda	LICs/2003	
8	Macedónsko	Zahraničná pomoc sa môže orientovať na dobudovanie infraštruktúry,  ako aj na energetiku, poľnohospodárstvo, komunikačné systémy a pod.	Strojárenstvo/energetika
Manažment
Elektrotechnika
Chémia
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LMICs/2003	
9	Mongolsko	Medzi oblasti, kde by SR mohla využiť svoj potenciál ODA patria - tvorba trhového hospodárstva, geologický a hydrogeologický prieskum, zásobovanie pitnou vodou, budovanie a modernizácia čističiek odpadových vôd, nakladanie s priemyselným a komunálnym odpadom, zdravotná starostlivosť, krajinotvorba, ochrana prírody a veterinárna starostlivosť	Strojárenstvo/energetika
Manažment
Geológia
Chémia
Ochrana životného prostredia/voda
Sociálna práca 
Ošetrovateľstvo
Medicína
Veterinárna medicína
Poľnohospodárstvo	LICs/2003	
10	Mozambik	Potenciál slovenskej ODA a komparatívne výhody možno využiť rovnako v oblasti tvorby demokratických inštitúcií ako aj trhového hospodárstva (v r. 1989 sa Mozambická republika zriekla ideológie marxizmu - leninizmu). SR sa môže v MR uplatniť i v rámci budovania infraštruktúry krajiny. 	Strojárenstvo/energetika
Manažment
Elektrotechnika
Chémia
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LDCs/2003	
11	Sudán	Vzhľadom na celkovú chudobu a zaostalosť krajiny, a tomu zodpovedajúci stav ekonomiky a infraštruktúry Sudánu, sú pre Sudán aplikovateľné prakticky všetky komparatívne výhody a potenciál slovenskej ODA v oblasti rozvoja infraštruktúry, predovšetkým však technickej. SR by sa mohla zamerať na účasť v rozvojových programoch v priemysle, poľnohospodárstve, ťažbe ropy a nerastov, a pri budovaní infraštruktúry a energetických sústav. 	Strojárenstvo/energetika
Manažment
Elektrotechnika
Chémia
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LDCs/2003	
12	Tadžikistan	Medzi komparatívnymi výhodami slovenskej ODA v Tadžikistane by bola najmä pomoc pri budovaní dopravnej infraštruktúry a vodného hospodárstva (zavlažovacie systémy), transformácia chemického, bankového a hutníckeho sektoru a podpora malého a stredného podnikania. Potenciál slovenskej ODA by sa mohol využiť aj v zdravotníctve (zdravotnícke vybavenie ambulancií) a vo vzdelávaní.	Strojárenstvo/energetika
Manažment
Chémia/biochémia
Farmácia
Sociálna práca Ošetrovateľstvo
Medicína
Pedagogika
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LICs/2003	
13	Uzbekistan	Medzi komparatívnymi výhodami  slovenskej ODA v Uzbekistane by bola najmä pomoc pri budovaní dopravnej infraštruktúry a vodného hospodárstva (zavlažovacie systémy), transformácia chemického, bankového a hutníckeho sektoru a podpora malého a stredného podnikania. Potenciál slovenskej ODA by sa mohol využiť aj v zdravotníctve (zdravotnícke vybavenie ambulancií) a vo vzdelávaní	Strojárenstvo/energetika
Manažment
Chémia/biochémia
Farmácia
Sociálna práca Ošetrovateľstvo
Medicína
Pedagogika
Poľnohospodárstvo
Ochrana životného prostredia/voda	LICs/2003	

B.)	Poskytovanie štipendií vlády SR v rámci podpory krajanských komunít v zahraničí 

B.1)	Vyhodnotenie vo vecnom a finančnom vyjadrení v období od roku 2001 do súčasnosti

Štipendiá vlády SR sa uchádzačom o štúdium v Slovenskej republike z radov zahraničných Slovákov poskytujú v zmysle koncepcie udeľovania štipendií vlády Slovenskej republiky zahraničným študentom v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom na roky 2001-2004 schválenej Uznesením vlády SR č. 591/2001 zo dňa 27. júna 2001. Schválením novej koncepcie bolo pre zahraničných Slovákov od akademického roku 2001/2002 zrušené poskytovanie štipendia počas jazykovej a odbornej prípravy a taktiež bol znížený celkový počet poskytovaných štipendijných miest zo 100 na 70 miest ročne z dôvodu úpravy výšky poskytovaných štipendií. Záujem o štúdium na slovenských vysokých školách z radov zahraničných Slovákov je dlhodobo veľký, takže ponúkané štipendijné miesta sa v rámci kvót pre jednotlivé krajiny každoročne čerpajú v maximálnom rozsahu, tak ako boli rozhodnutím komisie Ministerstva školstva Slovenskej republiky pre výber kandidátov v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom na štúdium v Slovenskej republike upravené pre jednotlivé krajiny s prihliadnutím na reálny počet predložených úspešných uchádzačov. Najviac uchádzačov je každoročne z Juhoslovanskej zväzovej republiky (t. č. Srbsko a Čierna hora), Rumunska a Ukrajiny, kde záujem o štipendium značne prevyšuje možnosti schválenej kvóty. Priemerný záujem prejavujú zahraniční Slováci žijúci v Maďarsku, Poľsku a Chorvátsku. Z ostatných európskych krajín, ako je Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Nórsko a Švajčiarsko, ktorým vláda SR ponúka štipendiá vzhľadom na existenciu slovenských komunít v týchto krajinách, neboli v akademických rokoch 2001/2002 a 2002/2003 žiadni uchádzači. Z mimoeurópskych krajín bolo štipendium vlády SR udelené kandidátom z Kirgizska a  Argentíny. Títo kandidáti prejavili záujem o  udelenie štipendia aj na 1-ročnú jazykovú a odbornú prípravu, keďže bez možnosti predchádzajúceho štúdia slovenského jazyka alebo štúdia na školách s vyučovaním jazyka slovenského ich úroveň znalosti slovenského jazyka, najmä gramatiky a odbornej terminológie, nie je dostatočná na zvládnutie prijímacích pohovorov na vysoké školy a následné úspešné štúdium v SR. V snahe podporiť zahraničných Slovákov z týchto krajín výberová komisia preradila takýchto uchádzačov do kategórie rozvojovej pomoci, v rámci ktorej im štipendium udelila. Podobný problém nedostatočnej znalosti slovenského jazyka majú aj uchádzači z Chorvátska a čiastočne z Ukrajiny a Poľska, keďže títo uchádzači nemajú možnosť v domovskej krajine absolvovať stredoškolské vzdelanie končiace maturitnou skúškou zo slovenského jazyka, alebo aspoň absolvovať vyučovanie slovenského jazyka a literatúry na porovnateľnej úrovni. Sú objektívne v nevýhode oproti tým, ktorí absolvovali predchádzajúce štúdium na škole s vyučovaním slovenského jazyka. Na druhej strane treba poznamenať, že na Ukrajine pôsobí 5 vyslaných učiteľov na základnej škole a lektor slovenského jazyka a literatúry v Užhorode, v Poľsku pôsobia 3 lektori slovenského jazyka a literatúry vo Varšave, Krakove a Katoviciach, ako aj jeden v Chorvátsku, Zagrebe, ktorí sú schopní jednotlivcov v prípade prejaveného záujmu individuálne pripraviť na prijímacie pohovory. V tejto súvislosti sa často poukazuje aj na rozdielnu úroveň absolventov jednotlivých zahraničných gymnázií s vyučovaním slovenského jazyka pripravujúcich zahraničných Slovákov na vysokoškolské štúdium v SR. 
V akademickom roku 2001/2002 študovalo na slovenských vysokých školách celkom 311 zahraničných Slovákov - štipendistov vlády SR, z  toho 289 na magisterskom štúdiu a 22 na doktorandskom štúdiu. Pozri tabuľku č. 8.
Počas akademického roku bolo v rámci magisterského štúdia z  prospechových dôvodov vylúčených 7 štipendistov, 26 opakovalo ročník, 3 štúdium prerušili a 47 štúdium ukončilo štátnymi skúškami. V doktorandskom štúdiu 3 štipendisti štúdium prerušili a 4 štúdium ukončili. 
V rámci nového prijímacieho konania v roku 2001 bolo spracovaných 103 žiadostí o udelenie štipendia vlády SR, pričom záujem z Juhoslovanskej zväzovej republiky bol v porovnaní so schválenou kvótou plnený na 213%, z Rumunskej republiky na 425% a z Ukrajiny na 163%. Vysoký počet uchádzačov z menovaných krajín bol čiastočne riešený z nečerpaných kvót ostatných krajín. 

Tabuľka č. 8
Krajina	Typ štúdia	Akademický rok 2001/2002 
vo vecnom vyjadrení-počet osôb	Akademický rok 2001/2002
vo finančnom vyjadrení - Sk	
		absolventi v roku 2001	pokračovali	prijatí v roku 2001	študijný poplatok	štipendium	celkové náklady	
Juhoslávia	magisterské	18	119	36	5836000	7583510	13419510	
	doktorandské	2	5	4	707000	565000	1272000	
Rumunsko	magisterské	14	46	17	2396000	2980240	5376240	
	doktorandské	1	2	4	308000	264000	572000	
Maďarsko	magisterské	7	5	0	207000	166500	373500	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Ukrajina	magisterské	2	38	6	1799000	2111000	3910000	
	doktorandské	1	1	1	98000	89000	187000	
Poľsko	magisterské	2	9	0	390000	358000	748000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Chorvátsko	magisterské	4	9	0	347000	451000	798000	
	doktorandské	0	4	0	301000	228000	529000	
Kirgizsko	magisterské	0	2	0	88000	103000	191000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Slovinsko	magisterské	0	1	1	82000	81000	163000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Bosna a Herceg.	magisterské	0	0	0	0	0	0	
	doktorandské	0	1	0	70000	52000	122000	
	Spolu	51	242	69	12629000	15032250	27661250	

V akademickom roku 2002/2003 študuje na slovenských vysokých školách celkom 317 zahraničných Slovákov - štipendistov vlády SR, z toho 292 na magisterskom štúdiu a 25 na doktorandskom štúdiu. pozri tabuľku č. 9.
V rámci magisterského štúdia z prospechových dôvodov 12 štipendistov opakuje ročník a 7 má štúdium prerušené. V doktorandskom štúdiu 2 štipendisti štúdium prerušili. 
V rámci nového prijímacieho konania bolo roku 2002 spracovaných 116 žiadostí o udelenie štipendia vlády SR. Opätovne bol vyšší záujem oproti schválenej kvóte u uchádzačov z Juhoslovanskej zväzovej republiky - 260%, z Rumunskej republiky - 425% a z Ukrajiny - 137%. 

Tabuľka č. 9
Krajina	Typ štúdia	Akademický rok 2002/2003 
vo vecnom vyjadrení-počet osôb	Akademický rok 2002/2003
vo finančnom vyjadrení - Sk	
		absolventi
v roku 2002	pokračovali	prijatí 
v roku 2002	študijný poplatok	štipendium	celkové náklady	
Juhoslávia	magisterské	22	126	35	3638000	8842500	12480500	
	doktorandské	2	8	3	868000	753000	1621000	
Rumunsko	magisterské	5	51	14	1508000	3418000	4926000	
	doktorandské	1	4	3	532000	441000	973000	
Maďarsko	magisterské	3	1	3	96000	243000	339000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Ukrajina	magisterské	3	37	8	1026000	2518000	3544000	
	doktorandské	0	2	1	196000	169000	365000	
Poľsko	magisterské	4	5	2	150000	392000	542000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Chorvátsko	magisterské	3	6	0	142000	355000	497000	
	doktorandské	0	4	0	252000	222000	474000	
Kirgizsko	magisterské	0	2	0	48000	120000	168000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Slovinsko	magisterské	0	2	0	26000	65000	91000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Bosna a Herceg.	magisterské	0	0	0	0	0	0	
	doktorandské	1	0	0	0	Abs.6000*	Abs.6000*	
	Spolu	44	248	69	8482000	17544500	26026500	

Najväčší záujem prejavovali zahraniční uchádzači o štúdium humanitných a prírodovedných predmetov (slovenský jazyk v  kombinácii s  iným cudzím jazykom, psychológia, teológia, sociálna práca, matematika, biológia) na Filozofickej fakulte UKF v Nitre, Pedagogickej fakulte UKF v Nitre, na Filozofickej fakulte UK v Bratislave. Popritom vzrastá záujem aj o štúdium takých odborov, ako je podnikový manažment, všeobecné poľnohospodárstvo, ekonomika poľnohospodárstva na Slovenskej poľnohospodárskej univerzite v Nitre. Naďalej pretrváva záujem o štúdium na lekárskych fakultách a Ekonomickej univerzite v Bratislave.
Menej záujemcov sa hlásilo na štúdium slovenského jazyka v kombinácii napríklad s matematikou, či prírodnými a humanitnými predmetmi s pedagogickým zameraním, i keď takéto vzdelanie je možné perspektívne využiť pri vyučovaní na školách s vyučovaním slovenského jazyka v zahraničí. 
	Akademický rok 2003/2004 je v súčasnosti v priebehu prípravy. Jednotlivým krajinám boli zaslané ponuky štipendijných miest spolu s podmienkami poskytovania štipendia vlády SR od akademického roku 2003/2004 v súlade so schválenou koncepciou. Prvé dva údaje v tabuľke č. 10 vychádzajú z predpokladu, že všetci štipendisti úspešne ukončia aktuálny ročník svojho štúdia.
	Počty novoprijatých štipendistov sú uvádzané podľa schválených kvót, keďže skutočnosť bude známa až koncom novembra 2003, keď budú ukončené zápisy novonastúpených štipendistov na štúdium v SR v poslednom školskom roku, ktorý upravuje vyhodnocované uznesenie vlády SR.

Tabuľka č. 10
Krajina	Typ štúdia	Akademický rok 2003/2004 
vo vecnom vyjadrení-počet osôb	Akademický rok 2003/2004
vo finančnom vyjadrení - Sk	
		absolventi
v roku 2003	pokračujúci	prijatí 
v roku 2003	študijný poplatok	štipendium	celkové náklady	
Srbsko a 
Čierna Hora	magisterské	24	132	18	3600000	9018000	12618000	
	doktorandské	3	7	5	1008000	869000	1877000	
Rumunsko	magisterské	8	58	7	1560000	3907000	5467000	
	doktorandské	0	6	1	588000	505000	1093000	
Maďarsko	magisterské	0	4	4	192000	484000	676000	
	doktorandské	0	0	4	336000	292000	628000	
Ukrajina	magisterské	7	38	8	1104000	2768000	3872000	
	doktorandské	0	3	0	252000	216000	468000	
Poľsko	magisterské	0	7	5	288000	725000	1013000	
	doktorandské	0	0	3	252000	219000	471000	
Chorvátsko	magisterské	1	5	2	168000	422000	590000	
	doktorandské	1	3	2	420000	362000	782000	
Kirgizsko	magisterské	0	2	1	72000	181000	253000	
	doktorandské	0	0	1	84000	73000	157000	
Slovinsko	magisterské	0	2	1	72000	181000	253000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Argentína	magisterské	0	0	1	24000	61000	85000	
	doktorandské	0	0	1	84000	73000	157000	
Fínsko	magisterské	0	0	1	24000	61000	85000	
	doktorandské	0	0	0	0	0	0	
Francúzsko	magisterské	0	0	0	0	0	0	
	doktorandské	0	0	1	84000	73000	157000	
Nemecko	magisterské	0	0	0	0	0	0	
	doktorandské	0	0	1	84000	73000	157000	
Nórsko	magisterské	0	0	1	24000	61000	85000	
	doktorandské	0	0	1	84000	73000	157000	
Švajčiarsko	magisterské	0	0	1	24000	61000	85000	
	magisterské	0	0	0	0	0	0	
	Spolu	44	267	70	10428000	20758000	31186000	

B.2)	Vyhodnotenie dosiahnutých cieľov a spoločensko - politickej požiadavky
	
Prioritné postavenie záujmu SR o zahraničných Slovákov sa odzrkadľuje aj v rámci plnenia záväzkov vyplývajúcich z odpočtovanej koncepcie. V širšom meradle sa táto skutočnosť prejavila aj vznikom Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov pri Úrade vlády SR roku 2002, čím bol dovŕšený proces inštitucionalizácie v SR voči zahraničným Slovákom. Predchádzajúce obdobie roku 2001 bolo spoločenským procesom v SR ovplyvnené natoľko, že sa neuskutočnilo zasadnutie Stálej konferencie zahraničných Slovákov. Problematika poskytovania štipendií zahraničným Slovákom bola v roku 2001 z uvedeného dôvodu prerokovaná 20. - 22. novembra 2001 v Starej Ľubovni v rámci Medzinárodného seminára o cezhraničnej spolupráci v oblasti školstva MOSTY SPOLUPRÁCE, ktorý pripravilo Ministerstvo školstva SR. V sekcii zahraničných Slovákov vystúpili predstavitelia zo Srbska a Čiernej Hory, Maďarska, Ukrajiny a Poľska za účasti predstaviteľov Ministerstva školstva Maďarskej republiky a Pokrajinského úradu z Nového Sadu (Srbsko a Čierna Hora) a predniesli svoje požiadavky ako aj predstavy o študijných možnostiach v SR prítomným zástupcom MŠ SR. Významnou súčasťou prístupu mladých zahraničných Slovákov ku vzdelávaniu v materinskom jazyku sú možnosti vysokoškolského štúdia na univerzitách v SR s finančnou podporou zo strany vlády SR. Poskytovanie štipendií vlády SR na štandardnú dobu celého štúdia má dlhoročnú tradíciu. Spomedzi prerokovaných tém sa do popredia dostala otázka návratu absolventov slovenských vysokých škôl do krajiny trvalého pobytu a ich aktívne zapojenie do krajanského prostredia. Slovenská republika, ako aj jednotlivé krajanské spolky očakávajú od absolventov vysokých škôl v SR spoločenský, kultúrny a ekonomický prínos. Podľa názoru predstaviteľov krajanských komunít sa tieto očakávania nenapĺňajú, a to najmä z dôvodu, že absolventi po získaní vzdelania nie sú motivovaní k návratu z dôvodu ekonomickej situácie v jednotlivých krajinách, ako i z dôvodu, že nevidia možnosť plnohodnotnej realizácie. 
Uvedený problém je potrebné chápať v širšom kontexte spoločenských a ekonomických problémov, ktoré nemožno riešiť len z hľadiska dlhodobého vývoja. 

B.3)	Analýza súčasného stavu podpory vysokoškolského vzdelávania pre zahraničných Slovákov vládou SR

	Potreba zmeny prístupu zainteresovaných subjektov zúčastňujúcich sa na celkovom procese vzdelávania zahraničných Slovákov v slovenskom jazyku vyplynula z predchádzajúcich skúseností. Podstatnú zmenu v postavení menšín v Európe prinesie vznik nového európskeho priestoru spolu s novým spoločensko-ekonomickým usporiadaním.
	Krajiny, z ktorých štipendisti prichádzajú na Slovensko, zabezpečujú vzdelávanie zahraničných Slovákov v slovenskom jazyku na odlišnej úrovni. V minulom období bola jazyková a odborná príprava poskytovaná podľa požiadavky uchádzača bez akéhokoľvek posudzovania jazykovej a odbornej úrovne slovenskou stranou. Štúdium sa uskutočňovalo s plnou finančnou podporou študenta zo strany SR a neraz vynaložené finančné prostriedky neprinášali očakávaný prínos. V poslednom trojročnom období bola možnosť poskytovania jazykovej a odbornej prípravy zahraničným Slovákom za úhradu, čo sa stretlo s veľkou kritikou zo strany krajanských spolkov, ako aj samotných uchádzačov. O jazykovú a odbornú prípravu mali neočakávane záujem aj uchádzači, ktorí predkladali maturitné vysvedčenie zo strednej školy v zahraničí, ktorá im umožňovala maturovať zo slovenského jazyka, ako i z krajín, kde nie je možnosť absolvovať štúdium na strednej škole s vyučovaním slovenského jazyka.
V rámci ďalších programov podpory vzdelávania zahraničných Slovákov sú každoročne vysielaní slovenskí učitelia na jednotlivé školy s cieľom skvalitniť poskytované vzdelávanie pre všetkých záujemcov o slovenčinu v zahraničí. Vysielanie učiteľov sa uskutočňuje s výraznou finančnou podporou MŠ SR so zameraním na krajanské komunity v zahraničí. Krajanské organizácie chápu pôsobenie vyslaných učiteľov ako kultúrno-osvetových pracovníkov a neakceptujú ich pôsobenie ako odborných pracovníkov zabezpečujúcich výučbu najmä všeobecnovzdelávacích predmetov, ktorých znalosť je potrebná na úspešné absolvovanie prijímacích pohovorov na vysoké školy v SR. 
	Riešenie návratu absolventov slovenských vysokých škôl späť do vlasti je legislatívne späté so zachovávaním základných ľudských práv a slobôd. V tomto prípade zohráva nenahraditeľnú úlohu motivácia a morálny profil každého uchádzača o štúdium a štipendium v Slovenskej republike. Po dôslednej analýze legislatívnych možností zo strany SR je možné riešenie v oblasti povolenia prechodného pobytu cudziemu štátnemu príslušníkovi vo vzťahu na účel pobytu. Zákon NR SR č. 48 z roku 2002 o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov upravuje podmienky vzťahujúce sa aj na zahraničných Slovákov vzhľadom na skutočnosť, že krajan je v zmysle platných právnych predpisov na území SR v postavení cudzinca. 
Zodpovednosť za riešenie problematiky návratu svojich občanov po absolvovaní vysokej školy v SR by mali riešiť predstavitelia krajanských komunít pri výbere a nominácií kandidátov v zmysle platných právnych predpisov príslušnej krajiny. K návratu absolventa vysokej školy do prostredia, kde neuplatní svoju kvalifikáciu, nemá perspektívu zamestnania a pokiaľ neporuší zákony SR, nemožno žiadnymi donucovacími prostriedkami prinútiť. 

B.4)	Návrh poskytovania vysokoškolského vzdelávania uchádzačov z krajanských komunít s podporou vlády SR formou udeľovania štipendií vlády SR v rokoch 2004 - 2007

Poskytovanie štipendií vlády SR na podporu rozvoja krajanských komunít sa bude pretvárať pod vplyvom transformácie rozvojovej pomoci poskytovanej vládou SR prostredníctvom projektov a programov. Tento zámer si vyžaduje dobudovanie štruktúr zo strany SR, ktoré možno predbežne očakávať v horizonte piatich rokov. V takto vzniknutom prechodnom období dôjde aj k štrukturálnym zmenám v rámci prístupu vlády SR k otázkam týkajúcim sa zahraničných Slovákov. Podpora štúdia slovenského jazyka bude aj naďalej jednou z priorít. 
V rámci ďalších programov podpory vzdelávania zahraničných Slovákov budú aj naďalej s finančnou podporou vlády SR vysielaní slovenskí učitelia na jednotlivé školy s cieľom skvalitniť poskytované vzdelávanie pre všetkých záujemcov o slovenčinu v zahraničí. Okrem tejto formy v ponuke ostanú pravidelné krátkodobé vzdelávacie programy pre zahraničných učiteľov zabezpečujúcich vzdelávanie na všetkých úrovniach v slovenskom jazyku. Pripravujú sa projekty a programy na skvalitnenie úrovne maturitnej skúšky zo slovenského jazyka v zahraničí, aby sa odstránili súčasné rozdiely v úrovni absolventa jednotlivých zahraničných stredných škôl. Počet takýchto škôl nie je v Európe vysoký, ide cca o 6 stredných škôl v Srbsku a Čiernej Hore, Maďarsku, Rumunsku a perspektívne na Ukrajine a v Českej republike. 
V navrhovanom období rokov 2004 až 2007 bude aj naďalej prebiehať ponuka štipendií vlády SR prostredníctvom Ministerstva zahraničných vecí SR a v spolupráci s organizáciami združujúcimi zahraničných Slovákov. Celkový počet ponúkaných 70 miest ročne bude zachovaný, aj keď každoročný záujem je vyšší. 
Návrh jednotlivých uchádzačov ostáva aj naďalej v plnej kompetencii zahraničnej krajanskej organizácie, ktorá v súlade s notifikovanými podmienkami vyberá svojich kandidátov, v prípade absencie takejto organizácie bude túto úlohu zabezpečovať príslušný zastupiteľský úrad SR. 
V stanovenom termíne predložené žiadosti s požadovanými prílohami posúdi komisia MŠ SR pre výber kandidátov (štatút komisie je v prílohe č. III) a  svoje návrhy predloží ministrovi školstva na schválenie.
Podmienkou na získanie štipendia vlády SR na štandardnú dobu vysokoškolského štúdia je zvládnutie slovenského jazyka na požadovanej úrovni a prijatie na štúdium vo zvolenom študijnom odbore verejnej vysokej školy v SR. Táto podmienka si vyžiadala rozčlenenie krajín do troch skupín podľa prístupu ku vzdelaniu v slovenskom jazyku po absolvovanie maturitnej skúšky. 
Tabuľka č. 11
Skupina	bez škôl s vyučovaním slovenského jazyka	základné školy s vyučovaním slovenského jazyka	maturitná skúška zo slovenského jazyka	lektorát SJ na univerzite
áno / nie	
I.	Argentína (2), Austrália (1), Chorvátsko      (2),
Kanada            (1),
Kirgizsko         (2),
USA                 (1),
a iné.	/	/	/nie	
II.		Poľsko (8), Ukrajina          (8) 	/	áno/	
III.			Srbsko a Čierna hora (23), Maďarsko (6), Rumunsko              (10)	áno/	
	Celkový počet ročne poskytovaných štipendií je 70 a čísla uvádzané v zátvorkách za názvom krajiny v tabuľke č. 11 sú ročné kvóty v nasledujúcom trojročnom období
Dosiahnutie znalosti slovenského jazyka u uchádzačov z krajín zaradených do I. a II. skupiny na požadovanej úrovni umožní vláda SR poskytnutím ročného štipendia na jazykovú a podľa potreby aj odbornú prípravu. Táto sa uskutočňuje v ústavoch, ktoré majú na takúto prípravu akreditáciu. 
Pripravovaná systemizácia štúdia slovenského jazyka ako cudzieho jazyka a jeho skúšanie formou certifikačných skúšok umožní zrušenie skupín, a prijatie uchádzača na prípravný kurz bude závisieť len od výsledkov jazykového testu. Dobudovanie uceleného systému vyučovania slovenského jazyka na rôznej úrovni jazykovej kompetencie s možnosťou zabezpečovať vzdelávacie kurzy v zahraničí mimo vzdelávacej siete danej krajiny umožní lepší prístup k vysokoškolskému štúdiu v SR aj uchádzačom o štipendium vlády SR zo súčasného krajanského prostredia. V nasledujúcom trojročnom období predpokladáme zavedenie systému testovania jazykovej kompetencie po ukončení prípravného ročníka.
Zabezpečovanie pobytu cudzinca na území SR počas jeho prechodného pobytu za účelom štúdia sa deje v rámci platných zákonov SR upravujúcich jeho vstup, pobyt a zabezpečenie životných potrieb. Držitelia preukazu zahraničného Slováka majú pobyt na území SR bez obmedzení.
Podrobne špecifikované podmienky poskytovania štipendia vlády SR tvoria prílohu č. I. a pre nasledujúce obdobie tvoria východiskové kritériá na posudzovanie jednotlivých uchádzačov o poskytnutie štipendia vlády SR. Stanovenie podmienok vychádza zo základnej filozofie poskytovania podpory vlády SR pre zahraničných Slovákov. V prvom rade je potrebné zdôrazniť, že nejde o sociálnu pomoc, ale o podporu vysokoškolského štúdia pre zahraničných Slovákov s cieľom dosiahnuť vzdelanie na vysokej škole v materinskom jazyku s následnou podporou kultúrneho, spoločenského a ekonomického rozvoja krajanskej komunity v regióne. Vychádzajúc z uvedených priorít je poskytovanie štipendií vlády SR viazané na študijné odbory podporujúce dosiahnutie uvedených cieľov v súlade s prioritami a špecifikami jednotlivých komunít. V záujme zlepšenia informovanosti uchádzačov o štúdium a štipendium vlády SR boli novelizované podmienky poskytovania štipendií vlády SR a spolu s odkazmi na ďalšie zdroje informácií týkajúcich sa podmienok štúdia v SR budú zverejnené v elektronickej podobe.
Na podporu dosiahnutia uvedených cieľov budú formou poskytovania štipendií na štandardnú dobu vysokoškolského štúdia v nasledujúcom trojročnom období tieto podskupiny študijných odborov vládou SR podporované v zmysle sústavy študijných odborov vysokoškolského vzdelávania v SR na verejných vysokých školách v akreditovaných študijných programoch:
•	učiteľstvo, vychovávateľstvo a pedagogické vedy
•	humanitné vedy
•	spoločenské a behaviorálne vedy
•	žurnalistika a informácie
•	poľnohospodárstvo
•	lesníctvo
•	vodné hospodárstvo
•	informatické vedy, informačné a komunikačné technológie
Zmeny študijných odborov po udelení štipendia vlády SR sa budú aj naďalej povoľovať len na základe súhlasu príslušnej krajanskej organizácie a v rozsahu príslušnej skupiny študijných odborov v zmysle platnej Sústavy študijných odborov vysokoškolského vzdelávania SR.
Štruktúra ponuky štipendií vlády SR, ako aj počty ponúkaných štipendijných miest sú na nasledujúce akademické roky uvedené v tabuľke č. 12.
Žiadosti štipendistov vlády SR v priebehu ich štúdia v SR týkajúce sa podmienok poskytovania štipendia, prípadne štúdia rieši na svojich zasadnutiach komisia MŠ SR pracujúca počas celého roka v zmysle štatútu v prílohe č. II.
V období rokov 2004-2007 bude štipendium vlády SR vo finančnom vyjadrení predstavovať tieto položky:
- pre študijný program I. a II. stupňa vysokoškolského štúdia:
		mesačné štipendium						5 000 Sk
		jednorazový príspevok pri nástupe na štúdium v SR	1 000 Sk
		jednorazový príspevok pri ukončení štúdia v SR		1 000 Sk
		Štipendista má úľavy, ktoré sú poskytované študentom v SR rezortom školstva.
- pre študijný program III. stupňa vysokoškolského štúdia:
		mesačné štipendium						6 000 Sk
		jednorazový príspevok pri nástupe na štúdium v SR	1 000 Sk
		jednorazový príspevok pri ukončení štúdia v SR		2 000 Sk
- pre jazykovú a odbornú prípravu na všetky stupne študijných programov vysokoškolského štúdia:
		mesačné štipendium						5 000 Sk
		jednorazový príspevok pri nástupe na štúdium v SR	1 000 Sk
	Štipendista má úľavy, ktoré sú poskytované študentom v SR rezortom školstva.
V prípade výraznej zmeny životnej úrovne v SR v období rokov 2004 – 2007 je možné v súlade s finančnými možnosťami upraviť výšku mesačného štipendia formou valorizácie.
V rámci pripravovaného prechodu na nový spôsob poskytovania rozvojovej pomoci ministerstvo zahraničných vecí predpokladá využitie potenciálu vzdelaných ľudí so znalosťou slovenského jazyka. Na tento účel je potrebné efektívne budovať kontakty prostredníctvom miestnych organizácií združujúcich zahraničných Slovákov. Z uvedeného vyplýva úloha dôslednej práce s absolventmi vysokoškolského štúdia s podporou vlády SR, ako aj vyhodnocovanie jej efektívnosti. 
Predkladaný materiál nenavrhuje výrazné zmeny na nasledujúce obdobie vzhľadom na skutočnosť, že proces budovania mechanizmu poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci vládou SR podobne, ako aj jednotného zastúpenia zahraničných Slovákov pri Úrade vlády SR je v počiatkoch, ako i z dôvodu zachovania objemu finančných prostriedkov určených na rozvojovú pomoc z predchádzajúceho obdobia vo výške 42 mil. Sk.

Rozpis štipendií vlády Slovenskej republiky podľa jednotlivých krajín pre zahraničných   Slovákov   počas  troch  akademických  rokov
Tabuľka č. 12	
Krajina	Akademický rok  2004/2005	Akademický rok 2005/2006	Akademický rok 2006/2007	
	magister	doktorand	magister	doktorand	magister	doktorand	
Chorvátska republika	1	1	1	1	1	1	
Maďarská republika	4	2	4	2	4	2	
Poľská republika	5	3	5	3	5	3	
Rumunsko	9	1	9	1	9	1	
Slovinská republika	1	0	1	0	1	0	
Srbsko a Čierna hora	18	5	18	5	18	5	
Ukrajina	8	0	8	0	8	0	
Argentína	1	1	1	1	1	1	
Fínsko	1	0	1	0	1	0	
Francúzsko	0	1	0	1	0	1	
Kanada	1	0	1	0	1	0	
Kirgizsko	1	1	1	1	1	1	
Nórsko	1	1	1	1	1	1	
NSR	0	1	0	1	0	1	
Švajčiarsko	1	0	1	0	1	0	
USA	1	0	1	0	1	0	
	53	17	53	17	53	17	
Spolu	70	70	70	

C.)	Finančné vyčíslenie ročných nákladov na poskytovanie štipendií vlády SR v období od roku 2004 do 2007 

	Vzhľadom na životné náklady v SR, ako aj finančné možnosti SR, navrhujeme zachovať finančné podmienky pre štipendistov vlády SR na úrovni roku 2002, keď bola výška vyplácaných štipendií upravená a  zosúladená s reálnymi životnými nákladmi v SR. Súčasne boli zavedené aj jednorazové príspevky pre štipendistov pri nástupe na štúdium a po ukončení vysokoškolského štúdia v SR.

Tabuľka č. C.1
Prehľad nárastu mesačných štipendií v jednotlivých obdobiach	Výška štipendia v akademickom roku 1999/2000 v Sk	Výška štipendia 
v akademickom roku 
2001/2002 v Sk	Výška štipendia 
v akademickom roku 
2004/2005 v Sk	
pre študentov študijného programu I. a II. stupňa a počas jazykovej a odbornej prípravy	
3 500 	
5 000 	
5 000 	
príspevok vysokej škole	7 000 	2 000	2 000	
pre študentov študijného programu III. stupňa	
4 000 	
6 000 	
6 000 	
príspevok vysokej škole	7 000 	7 000	7 000	

Tabuľka č. C.2
Jednorazový príspevok	1999/2000, Sk	2001/2002, Sk	2004/2005, Sk	
pri nástupe nových štipendistov	0	1 000 Sk	1 000 Sk	
pri ukončení študijného programu II. stupňa	0	1 000 Sk	1 000 Sk	
pri ukončení študijného programu III. stupňa	0	2 000 Sk	2 000 Sk	

Nárast nákladov na energie ovplyvňujúci výdavky štipendistov, ako aj očakávaná novela zákona NR SR č. 131/2002 o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorá by mala riešiť zavedenie poplatkov za štúdium na verejných vysokých školách, budú mať dosah aj na finančné zabezpečenie štúdia a pobytu štipendistov vlády SR. V súčasnosti Ministerstvo školstva SR vysokým školám za štipendistu vlády SR poskytuje mesačnú úhradu neinvestičných nákladov na jeho štúdium. Po zavedení poplatku na štúdium bude táto úhrada realizovaná v súlade so stanovením výšky nákladov na štúdium jednotlivými vysokými školami poskytovaná namiesto poukazovaných neinvestičných nákladov.
Rozpis nevyhnutných mesačných nákladov študenta obsahuje tabuľka č. 9 spolu s komentárom. Rozbor jednorazových nákladov pri príchode, ako aj odchode po ukončení štúdia sú uvedené v následnom rozpise.
Vzhľadom na celkovú situáciu na preklenutie zvýšených výdavkov pri nástupe a ukončení štúdia navrhujeme vyplácanie jednorazových príspevkov od roku 2004 v nezmenenej výške.

Tabuľka č. C.3
Účel platby	Čiastka v Sk/mes.	Komentár	
ubytovanie	700 	priemerná čiastka 	
stravovanie (100 Sk/deň)	3 000	vychádza zo stravovacích noriem	
zdravotné poistenie	1 500 -    600	rozdiel vychádza zo súčasne platnej právnej normy *MŠ a DŠ 	
mestská doprava 	350 -    600	rozdiel pre MŠ - DŠ	
spolu	5 550 - 5 200	rozdiel pre MŠ - DŠ	
školné 	2 000 - 7 000	MŠ – DŠ, predpoklad transformácie platby 	
* MŠ – magisterské štúdium, DŠ – doktorandské štúdium

Špecifická situácia je  pri nástupe na štúdium, kedy je potrebné hradiť: 
•	lekársku prehliadku 			                    cca 2 500 – 3 000,- Sk,
      (úprava po 31.08.2003   2 990 – 4 760,- Sk,)
•	poplatky za výpis z registra trestov 				       100,- Sk, 
•	poplatok spojený s účasťou na prijímacích pohovoroch   500 – 1 000,- Sk. 
Podobne je to aj pri ukončení štúdia, kedy majú štipendisti zvýšené náklady spojené s
•	vyhotovením diplomovej práce 	cca 1 000,-Sk, 
•	dizertačnej práce 	cca 1 500,-Sk, 
•	prekladmi a overovaním diplomu 	cca 1 000,-Sk. 
Poskytovanie štipendií oproti predchádzajúcemu obdobiu navrhujeme zachovať na pôvodnej úrovni, ale navrhujeme zaviesť motivačný prvok - vyplácaný s ročným posunom spätne t. j. za študijný priemer 1. ročníka v priebehu 2. ročníka atď.
–	príplatok za dosahované študijné výsledky do priemeru 1,3 	+600,-Sk/mesačne (priemerne 40 štipendistov ročne dosahuje takýto priemer)
–	u doktorandov za vykonané skúšky v predpísanom termíne 	+1 500,-Sk/ročne
Počas opakovania ročníka pre neprospech sa nebude poskytovať štipendium.

Štipendium sa poskytuje na presne stanovené časové obdobie. O zmenách tohto obdobia vo výnimočných prípadoch môže rozhodnúť komisia MŠ SR, ktorá posúdi dôvody žiadateľa na základe predloženej písomnej žiadosti a náležitých dokladov, ktoré vierohodne potvrdzujú dôvody uvádzané žiadateľom. Rozhodnutie komisie je konečné bez odvolania. Neúspešným štipendistom zanechané štipendiá nie je možné poskytovať bez rozhodnutia výberovej komisie ďalším uchádzačom.
Návrh týchto opatrení vychádza z prehodnotenia reálnych finančných možností v snahe zachovať kontinuitu v poskytovaní štipendií vlády SR, keďže akékoľvek zvýšenie štipendií poskytovaných v rámci rozvojovej pomoci by malo za následok ročnú prestávku v prijímaní nových uchádzačov o štipendium vlády SR. Len vynechaním nástupu jedného ročníka by mohol byť zachovaný vyrovnaný rozpočet nákladov na štipendistov študujúcich v SR.
Toto rozhodnutie aj naďalej dáva možnosť valorizovať štipendiá vlády SR poskytované na zabezpečenie štúdia uchádzačom z rozvojových krajín a  zahraničným Slovákom, ak ekonomická situácia SR realizáciu takéhoto kroku umožní.