PREDKLADACIA  SPRÁVA

1.	Úvod

V súlade so schváleným Generálnym dopravným plánom z roku 1990 a jeho aktualizáciou z roku 1995, ako aj so zohľadnením ďalších overujúcich a prehlbujúcich dokumentov patrí medzi základné rozvojové zámery pre jednotlivé funkčné systémy a podsystémy vybudovanie siete nosného systému MHD na báze ľahkého metra. Súčasťou tohto systému je v súlade s Aktualizáciou územného plánu hlavného mesta SR Bratislavy 1993 ako aj procesom prípravy nového územného plánu výstavba „Mostu Košická“, ktorá predstavuje vybudovanie ďalšieho v poradí už piateho mostu cez rieku Dunaj. Navrhovaný most vrátane zvýšenia kapacity Košickej ulice a s ňou súvisiacich križovatiek; ulíc Košická – Landererova – Prístavná, Košická – Mlynské Nivy – Prievozská a Košická – Miletičova, umožní prepojenie mestskej časti  Bratislava Petržalka s mestskými časťami Mlynské Nivy a Ružinov ležiacimi vo východnej a juhovýchodnej časti Bratislavy s príznačným dopadom na odľahčenie komunikačnej sústavy centrálnej mestskej zóny.

2.	Zhodnotenie súčasného stavu

V protokole o vykonaní štátnej expertízy č. 4/1999 Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR vyslovilo na základe  ustanovenia  §11, ods. 6, písm. c) Zákona o verejných prácach č. 254/1998 Z. z. a jeho vykonávacej vyhlášky č. 392/1998 Z. z. súhlas so stavebným zámerom verejnej práce  „Most Košická“  s pripomienkami a podmienkami. 
V dokumentácii pre územné rozhodnutie (DUR) boli spracovateľom a investorom zohľadnené všetky pripomienky a podmienky z uvedeného protokolu. Dodatkom č. 1 k Protokolu č. 4/1999 o vykonaní štátnej expertízy, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR umožnilo stavebníkovi pokračovať v ďalšej príprave stavby.
Spoločnosť METRO Bratislava, a.s. z poverenia stavebníka podalo dňa 31.07.2000 v zmysle § 32 Stavebného zákona č. 50/1976 Z. z. Žiadosť o začatie územného konania a návrh na vydanie Rozhodnutia o umiestnení stavby na Okresný úrad Bratislava V, oddelenie životného prostredia, ktorý bol určený ako stavebný úrad pre územné konanie.
Dňa 27.11.2000 bolo vydané určeným stavebným úradom  Rozhodnutie  o umiestnenie stavby „Most Košická – Bratislava“. Rozhodnutie nadobudlo právnu moc dňa 21.03.2001.
Nadväzne na uvedené skutočnosti spoločnosť METRO Bratislava, a.s. zabezpečila vypracovanie dokumentácie pre stavebné povolenie, realizáciu majetkovo právneho vysporiadania stavbou dotknutého územia, spracovanie súťažných podmienok pre výber zhotoviteľa stavby. Súčasne zabezpečila v predstihu realizáciu prieskumných prác pre objekty konštrukcie  mostného telesa. 
Dokumentácia pre stavebné povolenie bola s účastníkmi konania, dotknutými orgánmi a organizáciami prerokovaná. Z 85. vyjadrení je 68 kladných, 3 vyžadujú doriešenie na štatutárnej úrovni a ostatné pripomienky je potrebné opätovne prerokovať, prípadne zapracovať do dokumentácie pre stavebné povolenie.                                                          
Uzatvárajú sa kúpne zmluvy, nájomné zmluvy a zmluvy o vecných bremenách. Pre trvalé zábery je potrebné vysporiadať 97 parciel. Nevysporiadaných je 29 parciel. Pre dočasné zábery, z 58. parciel je nevysporiadaných  37 a zo 123 parciel na vecné bremená je vysporiadaných 42. Za predpokladu dodania technických podkladov pre majetkovo-právne vysporiadania zo strany PIO Keramoprojekt je možné ukončiť konanie zbavením práv tretích osôb pre stavbu Most Košická do 15.12.2001.
        Doposiaľ bolo vydané jedno stavebné povolenie prvej stavby pre „Demontáž vlečkových koľají v prístave a Preložka vlečkových koľají v prístave“. Rozhodnutie nadobudlo právnu moc 19.10.2001. Na podanie žiadosti o Stavebné povolenie je pripravená dokumentácia pre vydanie stavebného povolenia na „Zariadenia staveniska“ na ľavom i pravom brehu Dunaja. 
V súlade s požiadavkami Európskej investičnej banky bolo dňa 26.06.2001 realizované výberové konanie na konzultanta. Jeho úlohou je zabezpečenie činností súvisiacich s ukončením zostávajúcich environmentálnych štúdií a posúdení, technickou kontrolou a konečnou úpravou projektovej dokumentácie, procesom výberu zhotoviteľa a vlastnou realizáciou stavby.
Podľa vopred stanovených kritérií komisia dospela k názoru, že víťazom -  konzultantom pre realizáciu stavby Most Košická – Bratislava sa stala spoločnosť Maunsell – Pontex Joint Venture, Maunsell House, 160 Croydon Road Beckenham, Kent, BR3 4DE, Spojené kráľovstvo.
Zmluva s touto spoločnosťou bola zo strany obstarávateľa, t.j. spoločnosti METRO Bratislava, a.s. realizovaná 27.07.2001.
V dňoch 17. – 23.07.2001 sa uskutočnilo v priestoroch obstarávateľa METRO Bratislava, a.s. zasadnutie Komisie pre výber účastníkov v užšej súťaži (predkvalifikácie) na zhotoviteľa  stavby  Most Košická – Bratislava. Užšia súťaž sa realizovala v súlade s požiadavkami Európskej investičnej banky, v súlade so zásadami  a vzorovými dokumentmi FIDIC – Federation Internationale des Ingenieurs Conseils (Medzinárodná federácia konzultačných inžinierov).
Pri vyhodnotení splnenia podmienok pre účasť v užšej  súťaži komisia posudzovala  všetky údaje vo formulároch priložených k súťažným podkladom o účasť v užšej súťaži, ktoré mali preukázať odbornú spôsobilosť, všeobecné a špeciálne skúsenosti uchádzača, jeho personálne predpoklady, spôsobilosť strojného vybavenia, finančnú situáciu a ďalšie požiadavky zodpovedajúce náročnosti stavby. 
Po zhodnotení  všetkých súťažnými podmienkami predpísaných kritérií komisia  vyhodnotila a pre pozvanie do medzinárodnej súťaže na zhotoviteľa stavby Most Košická  vybrala bez určenia poradia z 13 prihlásených záujemcov 7 účastníkov.
Zápisnica zo zasadnutia výberovej komisie bola zaslaná Európskej investičnej banke na odsúhlasenie. Po obdržaní súhlasu EIB s vyhodnotením užšej súťaže bol výsledok vyhodnotenia žiadosti o účasť v užšej súťaži písomne oznámený každému záujemcovi.
Dokumentácia pre výber zhotoviteľa stavby je skompletizovaná a doplnená podľa požiadaviek konzultantov. V súčasnosti vykonáva jej kontrolu konzultačná spoločnosť a spracuje  záverečnú správu pre Európsku Investičnú banku, ktorá musí vydať kladné stanovisko pred odovzdaním dokumentácie a vyhlásením súťaže. Predpokladaný termín vyhlásenia súťaže na zhotoviteľa stavby je do 17.12.2001.

3.  Ekologická záťaž dotknutého územia

Nakoľko pripravovaná stavba sa nachádza v kontakte s územím, kde sa v minulosti nachádzala rafinéria „Apollo“, ktorá bola počas  2. svetovej vojny spojeneckými vzdušnými silami zničená, boli vykonané prieskumné práce s cieľom zistiť možnú kontamináciu zemín a podzemných vôd.
Počas prieskumných prác pre objekty konštrukcie mostného telesa (piliere, oporné múry...) bola na ľavobrežnej časti zistená v podzákladí prítomnosť ropných látok. Táto skutočnosť vyvolala potrebu  prešetrenia stupňa ekologického zaťaženia zemín budúceho staveniska a neskôr i širšieho okolia záujmového územia.
Plošné údaje o území
Bývalá rafinéria Apollo bola situovaná v priestore ohraničenom dnešnými ulicami Pribinova, Košická, Chalupkova, Bottova a Čulenova. Rozsah znečisteného územia sa odhaduje na cca300 x 300m. Od rafinérie sa znečistenie šírilo SV, V a JV smerom, kde boli znečistené zeminy v zóne kolísania hladín podzemnej vody, takže celé znečistené územie môže mať rozmery cca 700x400m. Doplňujúce prieskumy podložia v koridore mostu svojimi výstupmi a následne dopracovaním projektu „Sanácie kontaminovaných hmôt v území koridoru Most Košická“ špecifikovali dopad do jednotlivých objektov ležiacich v oblasti preskúmaného kontaminovaného územia, ale aj širší záber územia kontaminovaných jednotlivých horizontov podložia.
-	Most Košická
Znečistenie ropnými látkami spôsobené haváriou rafinérie Apollo sa priamo dotkne samotnej výstavby základových konštrukcií pilierov estakády Bratislava, oporných múrov, inžinierskych rozvodov a časti projektovaného kolektora. Najsilnejšie znečistená je oblasť medzi Pribinovou a Landerevovou ul., kde boli v minulosti (v čase prevádzky Apollo) zásobníky s pohonnými hmotami.  Ich obsah po zničení prenikol do podložia. Plošný rozsah kontaminovaného územia v ktorom bude situované budúce stavenisko mosta je cca 200x50 m. Dĺžkovo je ohraničené tesne za vchodom do prístavu a križovatkou Košická – Landererova. Šírkou je územie  vymedzené areálom Ryba a komplexom Slovakopress.
-	Plošné vymedzenie celkového znečisteného územia podľa kvadrantov križovatiek
Z dôvodu väčšej prehľadnosti o plošnom rozsahu kontaminovaného územia je celá zóna rozdelená na štyri kvadranty determinované križovatkami Košická – Prievozská, Košická – Landererová a Košická – Pribinova. 
Znečistenie je zhruba na ploche 311 375 m² (31 hektárov) a je v rôznych hĺbkových úrovniach. Je nasorbované na zeminy – niekoľko tisíc ton ropných látok znečisťuje cca 900 000 m³ zemín, časť ropných látok je na hladine podzemnej vody, pričom ich hrúbka je niekoľko centimetrov až decimetrov a časť je rozpustená v podzemnej vode, ktorou je dnes unášaná SSV smerom. 
Vplyv na znečistenie územia koridoru Most Košická – Bratislava okrem vybombardovanej rafinérie APOLLO majú aj iné podniky: KABLO (kontaminácia ftalátmi), CHEMIKA (chlórovanými uhľovodíkmi, najmä trichlóretylénom, tetrachlóretylénom a ďalšími vysokotoxickými škodlivinami), GUMON (ropné látky, anilín, formaldehyd, etylbenzén, toluén, xylén a dichlórbenzény), Prístav  niekoľkoročnou prevádzkou opravovne lodí (najmä ropné látky) a možní ďalší bývalí nešpecifikovaní znečisťovatelia. Znečistenie je podľa PD v rôznych hĺbkových úrovniach (od 2m do 9m). Počas výstavby mosta sa vykope cca 25 856 m3 (cca 45 248 t) zemín znečistených ropnými látkami. V prípade sanácií podzemnej vody odčerpávaním zo stavebných jám a zemín „in situ“ sa z hladiny podzemnej vody vyťaží cca 5-10 ton ropných látok. Projekt predpokladá extrakciu ostatných látok (polutantov) vo vode a uvolnených počas stavebných prác do vzduchu, ktoré bude nutné zneškodniť bioventingom rôznymi metódami za prísne sledovaných postupov z hľadiska ochrany životného prostredia a ochrany pracovníkov z hľadiska bezpečnosti zdravia. Za tým účelom bola spracovaná analýza v projekte zahraničným partnerom LQM NOTTINGHAM PROJEKT No. 399 s výpočtami bezpečných koncentrácií kontaminantov v pôde a povolené expozičné limity pre pracovníkov na základe expozičných štandardov vystavenia organizmu toxickým látkam nachádzajúcich sa v podloží.

Stručný popis metód a postup sanácie

Jednotlivé sanačné postupy a technológie sú popísané v PD „Projekt sanácie územia...“ spracovaného PIO KERAMOPROJEKT a. s. a v Súťažných podkladoch časti 4.4 „Vplyv kontaminácie na stavbu mostu Košická - Bratislava“. V zásade sa odporúča biodegradácia s určeným dodávateľom so špeciálnou vyhovujúcou skládkou, katalytické spaľovanie, bioventing, špeciálne filtračné postupy pre čerpané podzemné kontaminované vody s vratným čerpaním po vyčistení do podložia. 
V záveroch uskutočneného hydrogeologického prieskumu boli definované škodliviny takto:
V znečistenom území hlavnými škodlivinami boli:
-	ropa,
-	perchlóretylén a trichlóretylén.
Prírodnými degradačnými procesmi z ropy zostali iba alifatické uhľovodíky. Produktmi prírodného, najmä biologického rozkladu ropných látok v redukčnom prostredí je metán  a CO2  a H2O. Oba plyny sú hojne zastúpené v pôdnom vzduchu znečisteného územia. 
V okolí Chemiky v podzemných vodách perchlóretylén a trichlóretylén je v koncentráciách prevyšujúcich normu pre pitné vody niekoľko desaťtisíc až stotisíc krát.
	Alifatické uhľovodíky sú ľahšie ako voda a preto ich nachádzame ako fázu na hladine podzemnej vody. Sorpčná schopnosť alifatických uhľovodíkov je vysoká a preto kontaminujú aj zeminy. V priestore rafinérie APPOLO sú n-pentán až n-hexán spolu s metánom v koncentráciách cca 30 000 – 100 000mg/m3. 
	
Nebezpečné tekuté a tuhé odpady	
Tieto  bude nutné buď vyviesť na skládku nebezpečného odpadu alebo upraviť – znížiť obsah škodlivín a následne druhotne využiť. 
V Súťažných podkladoch časti 4.4 „Vplyv kontaminácie na stavbu mostu Košická - Bratislava“ je:
•	definovanie a koncentrácia škodlivín –nebezpečné odpady,
•	odporučený spôsob zneškodnenia nebezpečných odpadov,
•	posúdenie rizika prítomnosti ropných látok a chlórovaných uhľovodíkov,
•	odvoz a skladovanie nebezpečného odpadu,
•	legislatívne opatrenia pri nakladaní s odpadmi a s nebezpečnými odpadmi.
	Vykopaním znečistenej zeminy, vyčerpaním ropných látok z hladiny podzemnej vody, ako aj extrakciou ropných látok a chlórovaných   uhľovodíkov z podzemnej vody a pôdneho vzduchu  vzniknú tieto nebezpečné  odpady:
-	zeminy znečistená ropnými látkami,
-	iné zmesi  oleja s vodou.
Tieto  bude nutné buď vyviesť na skládku nebezpečného odpadu alebo upraviť – znížiť obsah škodlivín na stanovenú výšku pozadia v širšej oblasti a spätne zabudovať, resp. následne druhotne využiť mimo územia. Z hľadiska postupu výstavby neodporúčame čakať na ukončenie procesu biodegradácie, takže spätné zásypy treba uvažovať dovezenou technicky vhodnou zeminou. 
V prípade sanácie podzemnej vody a zemín metódou „in situ“ (na mieste) sa z hladiny podzemnej vody vyťaží cca 500-2500 ton ropných látok. Extrakciou ropných látok z podzemnej vody a pôdneho vzduchu sa vytvoria ďalšie nebezpečné odpady, ktoré podľa zloženia bude treba zneškodniť na skládke nebezpečného odpadu alebo druhotne, napríklad energeticky, využiť.
Škodlivosť ropných látok v prírodnom prostredí je všeobecne známa. Chlórované uhľovodíky sú škodlivé v nižších koncentráciách, než alifatické uhľovodíky – sú to karcinogénne látky a produkty ich prírodného rozpadu sú karcinogénne, pričom vzhľadom na ich nízky bod varu sa rýchlo vyparujú a unikajú do ovzdušia. 

4. Návrh opatrení na likvidáciu ekologickej záťaže

Návrh opatrení s finančnými nákladmi sanačných technológií, vrátane doplňujúceho geologického a hydrogeologického prieskumu

Okrem návrhu ochrany konštrukcií proti polutantom v primárnej a sekundárnej ochrane, čo predstavuje použitie prísad do betónov a použitie ochranných náterov či fólií reprezentujú náklady  na čistenie prostredia fáz kontaminovaného vzduchu, podzemných vôd a zeminy

-	sanácia oblasti koridoru mosta   (rekapitulácia nákladov)

A/	Pôdny vzduch								20 150 000,- Sk
B/	Podzemná voda							24 202 500,- Sk
C/        Kontaminovaná zemina						68 810 000,- Sk
D/	Ochrana konštrukcií							  4 800 000,- Sk 
								          Spolu: 117 962 500,- Sk

-	sanácia predpokladanej znečistenej oblasti (rekapitulácia nákladov)

Okrem uvedených nákladov pre koridor mosta podľa jednotlivých fáz a predpokladaných technológií pre celú oblasť možno predpokladať náklady na dekontamináciu: 

A/  Ropné látky  z podzemnej vody možno čerpať po vytvorení depresie na jej hladine pri priemernej hrúbke ropných látok na hladine podzemnej vody len 2 cm, odhadované množstvo cca 1 200 000 litrov. Čerpanie bude z vhodne rozmiestnených vertikálnych vrtov po vyčerpaní ropnej látky sa môžu využiť na energetické účely.
	127 mil. Sk

B/  Podzemné vody kontaminované ropnými látkami a súčasne chlórovanými uhľovodíkmi. Sanácia je navrhovaná čerpaním z vertikálnych vrtov strípovaním, sorbciou na aktívne uhlie a spaľovaním v inertnom, hermeticky uzavretom ovzduší.
	40 mil. Sk

C/  Zeminy silno kontaminované ropnými látkami možno sanovať bioventingom, priamo na  mieste odsávaním pôdneho vzduchu z kontaminovaného prostredia prostredníctvom vertikálnych a horizontálnych vrtov. Odsávaný kontaminovaný vzduch možno čistiť na biofiltroch. Je možné použiť aj iné metódy podľa stupňa znečistenia termickým uvoľňovaním a následným spaľovaním.
	147 mil. Sk
 
D/  Metóda zneškodňovania odpadov inými spôsobmi s možnosťou druhotného využitia, resp. odvozom a ukladaním na skládku nebezpečných odpadov.
	98 mil. Sk

Predpokladané finančné náklady celkom 						412 mil. Sk
	
5.	Finančné zabezpečenie

Vláda SR na základe iniciatívneho návrhu primátora hlavného mesta SR Bratislavy prijala na svojom zasadnutí 10. mája 2000 uznesenie č. 315/2000 k „Návrhu riešenia aktuálnych problémov hlavného mesta SR Bratislavy“, v ktorom súhlasila s prísľubom štátnej záruky v roku 2000 za úvery na zabezpečenie  financovania stavby mosta Košická s nadväznými investíciami (križovatky Košická – prístavná, Košická – Mlynské Nivy, Košická – Miletičova).
Na základe záverov prijatých na rokovaní dňa 09.01.2001, za účasti Ministerstva financií SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií  SR, Hlavného mesta SR Bratislavy, vláda SR uznesením č. 241/2001 schválila model financovania verejnej práce „Most Košická“ z úverov so štátnou zárukou a to:
-        v objeme 1,8 mld. Sk (45,0 mil. EUR) poskytovaných EIB s najvyššou úrokovou   mierou LIBOR plus 0,1% p.a.
-	v objeme 0,6 mld. Sk ako krátkodobý úver od VÚB Bratislava, a.s. s úrokovou mierou 3-mesačný BRIBOR plus 0,69% p.a.

Tento krátkodobý úver je potrebný pre financovanie majetkovo právneho vysporiadania a prípravy staveniska.

Zostávajúci objem 1,8 mld. Sk do výšky 3,6 mld. Sk investičných nákladov diela bude vykrytý zo štátneho rozpočtu v rokoch 2002 – 2003. Z tohto objemu bude v roku 2002 kryté plnenie finančných záväzkov vyplývajúcich z krátkodobého úveru od Všeobecnej úverovej banky a.s.
Sanácia ekologickej záťaže pod koridorom mosta a priľahlých estakád  v danom území v objeme 117 962 500,-Sk bude financovaná z prostriedkov  vyčlenených uznesením vlády č. 241/2001 na realizáciu verejnej práce Most Košická.
		V priestore priemyselnej zóny starej Bratislavy, v ktorej  je vedená trasa verejnej práce „Most Košická“  sa nachádza rozsiahle znečistenie zemín a podzemných vôd s veľkým dopadom na ekológiu a zdravie.
		Správa hydrogeologického prieskumu (HGP) jednoznačne  poukazuje, že zistené znečistenie v danej oblasti má charakter „starej environmentálnej záťaže“, pochádzajúcej z bývalej rafinérie APOLLO, ktorú nie je možné v súčasnosti odstraňovať v zmysle ustanovení vyhlášky č. 23/1977 Zb.  Už v rokoch 1996 – 1997 bolo dokumentované havarijné znečistenie v areáloch Kablo, a.s. Bratislava a Chemika, a.s. Bratislava, ktoré  bolo čiastkovými sanačnými zásahmi odstraňované, ale  nakoľko boli financované z vlastných zdrojov neboli celoplošne realizované. Už v roku 1997 na zasadnutí pracovnej skupiny sa OÚ Bratislava I, ktorá riešila znečistenie vôd v uvedených  areáloch, bol prijatý záver, že je potrebné vykonať podrobný HGP v celom areáli bývalej rafinérie Apollo, na základe ktorej by sa pristúpilo k postupnej likvidácii ekologickej záťaže. Tento prieskum ani následné kroky sa pre nedostatok  finančných prostriedkov a pre „anonymitu územia“ neuskutočnili.
		Vzhľadom na uvedené skutočnosti stavebník Mostu Košická prejavil pri rokovaní s vrcholným orgánom životného prostredia ochotu riešiť vzniknutú situáciu komplexne, v širších súvislostiach s cieľom sanácie celého záťažou dotknutého územia za predpokladu vyčlenenia adekvátnych finančných prostriedkov so súhlasom vrcholových orgánov.  Tento návrh predpokladá efektívne a účelné vynaloženie finančných a verejných prostriedkov.  
	Doporučujeme preto zvážiť možnosť získania potrebných finančných  prostriedkov udelením štátnej záruky pre strednodobý úver od VÚB Bratislava, a.s. v objeme 412 mil. Sk s úrokovou mierou 3 mesačný, 6 mesačný, resp. 12 mesačný BRIBOR + odchýlka 0,80 % p.a.  
		Takto získané finančné prostriedky  na likvidáciu „starej environmentálnej záťaže“ umožňujú účasť samostatných špecializovaných kapacít na jej odstraňovaní a samostatnú realizáciu zakladania Mostu Košická vybraným zhotoviteľom.
		Vzhľadom  na súčasný stav prípravy realizácie stavby je to optimálny spôsob minimalizovať posun začatia výstavby oproti pôvodnému termínu.

6.	Žiadosť o poskytnutie štátnej záruky za bankový úver v zmysle Nariadenia vlády SR č. 91/1996 Z. z. zo dňa 27.02.1996

Spoločnosť METRO Bratislava, a.s. príjemca bankového úveru predkladá žiadosť o poskytnutie štátnej záruky na prijímaný úver. Predmetná žiadosť je vypracovaná v súlade s Nariadením vlády č. 91/1996 Z .z.
V návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2001 č. 472/2000 zo dňa 13.12.2000 sa v §10, ods. 1 taxatívne uvádza Hlavné mesto SR Bratislava, pre ktoré môže vláda v roku 2001 prevziať štátne záruky a súčasne v § 10, ods. 2 citovaného zákona je deklarované, že pri poskytovaní štátnych záruk v roku 2001 sa neuplatnia podmienky ustanovené § 46, ods. 4 Zákona  č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách.
Vzhľadom na túto skutočnosť spoločnosť METRO Bratislava, a.s. ako príjemca bankového úveru žiada o poskytnutie štátnej záruky na prijímací úver od Všeobecnej úverovej banky Bratislava, a.s. vo výške 412 mil. Sk ako strednodobý úver pre financovanie „starej ekologickej  záťaže“ v priestore  priemyselnej zóny  starej Bratislavy, v ktorej je vedená trasa premostenia Dunaja „Most Košická“.

V zmysle ustanovenia § 6 Nariadenia vlády SR č. 91/1996 Z. z. k žiadosti o záruku za úver, spoločnosť METRO Bratislava, a.s. ako žiadateľ predkladá:

-     Žiadosť o poskytnutie štátnej záruky na bankový úver				Príloha č. 1 
-     Podnikateľský zámer na investičnú akciu					Príloha č. 2
-     Výpis z obchodného registra							Príloha č. 3
-	Účtovné výkazy za rok 2000								
Účtovná závierka 	za rok 2000 – výrok audítora					Príloha č. 4
-     Stanovisko správcu daní								Príloha č. 5
-	Návrh Úverovej zmluvy s VÚB							Príloha č. 6
-	Návrh Zmluvy o záruke s VÚB							Príloha č. 7
-	 Návrh Zmluvy o podmienkach ručenia medzi Ministerstvom
 dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a METRO Bratislava, a.s.		Príloha č. 8 
-	 Indikatívna ponuka VÚB na poskytnutie úveru					Príloha č. 9

ZOZNAM   PRÍLOH

Príloha č. 1		Žiadosť o poskytnutie štátnej záruky na bankový úver

Príloha č. 2		Podnikateľský zámer na investičnú akciu

Príloha č. 3		Výpis z obchodného registra

Príloha č. 4  	Účtovné výkazy za rok 2000 
			Účtovná závierka za rok 2000 – výrok audítora

Príloha č. 5		Stanovisko správcu daní

Príloha č. 6		Návrh Úverovej zmluvy s VÚB

Príloha č. 7	Návrh Zmluvy o záruke s VÚB

Príloha č. 8	Návrh Zmluvy o podmienkach ručenia medzi Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a METRO Bratislava, a.s.

Príloha č. 9	Indikatívna ponuka VÚB na poskytnutie úveru