Dôvodová správa

Zhodnotenie súčasného stavu

Súčasné daňové zákony platné v Slovenskej republike sa stali súčasťou daňovej sústavy v rámci zásadnej reformy daňovej sústavy, ktorá súvisela s celospoločenskými, ako aj ekonomickými zmenami v krajine. Tieto zákony boli od roku 1993 niekoľkokrát z rôznych dôvodov novelizované, a to či už z legislatívnych dôvodov, politických dôvodov alebo presadením zvýhodnení do ustanovení jednotlivých daňových zákonov zo strany záujmových skupín. Daňové zákony v súčasnosti preto obsahujú mnoho nesystémových opatrení, rôznych druhov zvýhodnení, výnimiek a oslobodení. Navyše mnohé ustanovenia daňových zákonov sú nejednoznačné a vyžadujú si ďalšie výklady a usmernenia. Súčasný daňový systém sa z uvedených dôvodov javí ako veľmi komplikovaný.  
K zložitosti prispieva i uplatňovanie rôznych sadzieb daní a odlišné zaobchádzanie s rôznymi typmi daňových subjektov vedie k negatívnym vzorcom správania daňových subjektov, ktoré sa prejavujú napríklad tým, že daňové subjekty presúvajú príjmy do iných druhových skupín, prípadne ich presúvajú na iné výhodnejšie zdaňované subjekty v snahe „optimalizovať“ daňovú povinnosť. 
Zo strany daňových subjektov je negatívne vnímaný aj fakt, že daňové zákony sú príliš podozrievavé voči daňovníkom, čo väčšina z nich vníma ako nespravodlivosť. Následkom „nespravodlivých“ daňových zákonov je rast tolerancie k obchádzaniu, resp. porušovaniu daňových zákonov v spoločnosti.

Návrh Koncepcie daňovej reformy

 Cieľom predkladanej Koncepcie daňovej reformy je vyššie uvedené nedostatky a deformácie vzniknuté v uplynulom období odstrániť. Koncepcia sleduje aj ďalšie ciele: docieliť maximálnu možnú mieru spravodlivosti zdanením všetkých druhov príjmov (ziskov) a všetky výšky príjmov (ziskov), dosiahnuť zjednodušenie dnešných komplikovaných daňových zákonov a priame zdanenie by malo plniť výlučne fiškálnu funkciu. 
Navrhovaná Koncepcia daňovej reformy je založená na hlavných zásadách, ktorými sú spravodlivosť, proporcionalita, neutrálnosť, jednoduchosť, vylúčenie duplicity zdanenia a účinnosť. Zisk, majetok a spotreba sú identifikované ako najvhodnejšie predmety na zdanenie vzhľadom na konkrétne podmienky spoločnosti.
V nadväznosti na spomenuté zásady a hlavné ciele daňovej reformy Koncepcia uvažuje o zrušení niektorých daní alebo radikálnymi zmenami v niektorých daňových zákonoch. Výsledný návrh daňového systému by mal predstavovať optimálnu kombináciu priamych a nepriamych daní pri zohľadnení jednotlivých zásad. 
Koncepcia daňovej reformy je navrhnutá v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky a realizovať sa bude v kontexte ďalších koncepcií reforiem (napr. koncepciou dôchodkovej reformy, koncepciou reformy sociálneho systému, koncepciou reformy zdravotníctva). Koncepcia daňovej reformy zohľadňuje aktuálnu situáciu vo verejných financiách a zámer vlády Slovenskej republiky splniť požadovaný cieľ v oblasti deficitu verejných financií stanovený Maastrichtskými kritériami. 

Predložená Koncepcia daňovej reformy navrhuje zrušenie niekoľkých uznesení z dôvodu, že  úlohy, ktoré sú uložené Ministerstvu financií Slovenskej republiky, sa budú riešiť v zmysle zámerov navrhovanej Koncepcie daňovej reformy.

Vzťah k ústave Slovenskej republiky, k právnym normám EÚ a medzinárodným záväzkom Slovenskom republiky

	Predkladané zámery uvedené v Koncepcii daňovej reformy sú v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a nie sú v rozpore s inými všeobecne záväzných právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Finančné a ekonomické dopady

Kvantifikácii dôsledkov navrhovanej Koncepcie daňovej reformy bola venovaná mimoriadna pozornosť vzhľadom na závažnosť navrhovaných zmien daňových zákonov. Prepočty dopadov na príjmy štátneho rozpočtu uskutočnili viaceré inštitúcie a pri rozhodovaní sa vychádzalo z konzervatívnych odhadov, čo umožňuje znížiť na minimum mieru rozpočtových rizík. 
	Prepočty sa odvíjali od hlavného cieľa, ktorým je udržanie rozpočtovej rovnováhy v súlade s Maastrichtskými kritériami. Boli zvažované viaceré alternatívy s rôznymi dopadmi na príjmy štátneho rozpočtu, pričom navrhované zmeny v daňových zákonoch sú previazané a podmienené. 
	Kvantifikácia makroekonomického dopadu a rozpočtových dôsledkov Koncepcie daňovej reformy je súčasťou príloh materiálu. 

	Ak by nebolo možné zaviesť rovnú daň z toho dôvodu, že sa nevytvorí dostatočný priestor v oblasti nepriamych daní, Koncepcia daňovej reformy uvažuje s druhým alternatívnym postupom, ktorý predstavuje pomalšie odstraňovanie progresivity zdanenia fyzických osôb a pomalšie znižovanie dane z príjmov právnických osôb. 
Realizácia alternatívneho postupu by bola takisto spojená s fiškálnymi nákladmi a vyžiadala by si zvýšenie spotrebných daní a DPH. 
Pri preferovaní pomalšieho scenára by boli očakávané pozitívne efekty zníženia priamych daní oveľa nižšie ako pri zavedení rovnej dane a prejavili by sa oneskorene. Taktiež realizácia pomalšieho scenára by neviedla k dosiahnutiu základných zásad daňovej reformy – k zjednodušeniu daňového systému, odstráneniu viacstupňovosti zdanenia príjmov (zdaňovanie dividend), spravodlivosti zdaňovania (rôzna sadzba pre podnikajúce fyzické osoby a právnické osoby) a pod.

Vzhľadom na dôležitosť kvantifikácie rozpočtových dopadov Koncepcia daňovej reformy obsahuje podrobnú kvantifikáciu v prílohách predloženého materiálu. 

Environmentálne vplyvy

Predložená Koncepcia daňovej reformy nepredpokladá žiadne environmentálne vplyvy.

Vplyvy na zamestnanosť

	Koncepcia daňovej reformy predpokladá, že navrhnuté zmeny v daňových  zákonoch
budú mať dlhodobo pozitívne vplyvy na zamestnanosť. V súčasnosti ich nie je možné presne kvantifikovať.