Priority vlády SR vo vzťahu k rómskym komunitám na rok 2002

Uvedené priority vychádzajú z prijatej Stratégie vlády SR na riešenie problémov rómskej národnostnej menšiny a súboru opatrení na jej realizáciu – I. etapa (ďalej len „Stratégia“) zo septembra 1999 – uznesenie vlády SR č. 821/1999 a na tento materiál nadväzujúcej Rozpracovanej stratégie vlády SR na riešenie problémov rómskej národnostnej menšiny do súboru konkrétnych opatrení na rok 2000 – II. etapa (ďalej len „Rozpracovaná stratégia“) z mája 2000 – uznesenie vlády SR č. 294/2000.
 Rozpracovaná stratégia pozostáva z 282 opatrení navrhnutých priamo rezortmi a krajskými, popr. okresnými úradmi. Keďže tieto návrhy pochádzali priamo z regiónov, materiál na jednej strane reflektuje ich špecifické potreby, na strane druhej práve pre ich rôznorodosť a početnosť ich nebolo možné efektívne koordinovať, prepájať a maximalizovať tak ich dopad. V niektorých prípadoch neboli vyčlenené finančné prostriedky na krytie týchto opatrení.
Týmito materiálmi vláda SR zameriava svoju pozornosť predovšetkým na vytváranie podmienok pre rozvoj rómskych komunít v tých oblastiach, v ktorých je situácia kritická – ich nízky socio-ekonomický status, sociálne vylúčenie a z toho vyplývajúce problémy vo vzdelávaní, bývaní alebo v zdravotnom stave. Vláda kladie dôraz  aj na rozvoj multikultúrnej spoločnosti a zmenu pohľadu majoritnej spoločnosti na Rómov. 
Z materiálu Vyhodnotenie aktivít vlády SR v oblasti riešenia problémov rómskych komunít za rok 2001 z februára 2002, ako aj z vyhodnotení Stratégie či Rozpracovanej stratégie vyplýva potreba zefektívnenia činnosti štátnych orgánov pri riešení problémov rómskych komunít.
Vláda SR môže plniť uvedené priority iba vtedy, ak zabezpečí dostatok finančných prostriedkov. Vzhľadom na skutočnosť, že v roku 2002 v štátnom rozpočte neboli vyčlenené financie na samostatné programy zlepšujúce postavenie Rómov, je možné navrhované priority hradiť z rozpočtových kapitol jednotlivých rezortov len čiastočne. Preto v tabuľke na konci textu uvádzame štruktúru prostriedkov, ktoré boli na rok 2002 vyčlenené pre potreby rómskych komunít prostredníctvom kapitoly Všeobecná pokladničná správa – sociálne a kultúrne potreby rómskej komunity (35 mil. Sk) a rezerva na projekty riešenia problémov rómskej komunity (15 mil. Sk) – ďalej len „Všeobecná pokladničná správa“(VPS).
Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR navrhuje použitie týchto prostriedkov na prioritné zámery, ktoré sa dajú realizovať ešte v tomto roku a na prípravu programov, ktoré by sa stali podkladom pre tvorbu štátneho rozpočtu pre rok  2003. Iba príprava konkrétnych programov so zabezpečeným finančným krytím môže priniesť systematické zmeny a naznačiť dlhodobejšie vízie riešenia a kontinuitu s perspektívou niekoľkých rokov. V žiadnom prípade však nemôže táto rozpočtová kapitola pokrývať realizáciu zásadných programov. Pre ilustráciu uvádzame, že výška požiadaviek, ktorými sa v r. 2001 obrátili obce, školy, občianske združenia a ďalší žiadatelia na Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR prekročila sumu 1 miliardy korún. 
Pre realizáciu niektorých programov je potrebné vytvoriť podmienky, ktoré budú zabezpečovať programy koncepčne, finančne aj personálne. Za zásadné priority považujeme pilotný Komplexný rozvojový program rómskych osád a Program sociálnych terénnych pracovníkov. Obidva programy sú samostatnými časťami tohoto materiálu. Ako ďalšie priority uvádzame:

1. Vzdelávanie
•	Uznesenie vlády SR v prijatej Stratégii uložilo:
ministrovi školstva dopracovať koncepciu výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov a zapracovať ju do pripravovanej Dlhodobej koncepcie rozvoja výchovy a vzdelávania (bod B.17.)

Koncepcia výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov bola schválená v operatívnej porade ministra dňa 19. marca 2001 a zapracovaná do Návrhu Národného programu výchovy a vzdelávania v SR na najbližších 15 až 20 rokov, schváleného vládou SR uznesením č. 1193 zo dňa 19. decembra 2001.
Popri spracovávaní projektu Milénium a Národného programu výchovy a vzdelávania v SR sa zároveň tvoril nový školský zákon. Návrh zákona o výchove a vzdelávaní v školách a v školských zariadeniach (školský zákon) je do 30. marca 2002 na medzirezortnom pripomienkovom konaní.
Aj keď Ministerstvom školstva SR pripravovaná Koncepcia výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov zahŕňa oblasť výchovy a vzdelávania na všetkých úrovniach školského systému podľa vekových kategórií, v reálnom živote neznamená takmer žiadne zmeny. Hlavným dôvodom je, že prvá verzia materiálu predložená na Operatívnu poradu ministra ešte v januári 2000 prešla niekoľkými úpravami a do dnešného dňa nebola predmetom medzirezortného pripomienkového konania. Takýmto prístupom neboli zabezpečené žiadne finančné prostriedky v štátnom rozpočte ani na rok 2002. Predpokladané finančné krytie z prostriedkov Phare je len ďalším dôkazom nesystematického a nekoncepčného prístupu k tejto dôležitej problematike. Sekretariát splnomocnenkyne vlády zvolal 24. januára 2002 pracovnú poradu k návrhu Koncepcie výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov. Závery porady budú predmetom ďalšieho rokovania s Ministerstvom školstva SR.
V období príprav štátneho rozpočtu na rok 2003 a v nasledujúci rokoch bude potrebné spracovať kvantifikáciu požiadaviek vyplývajúcich z realizovania Koncepcie výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov a zapracovať ich do návrhu kapitol krajských úradov a kapitoly samosprávy na štátny rozpočet a predložiť ju Ministerstvu financií SR.

•	V súbore opatrení v prijatej Stratégii v oblasti výchovy a vzdelávania sa uložilo: 
Ministerstvu školstva organizačne naďalej podporovať pilotný projekt Vzdelávacieho centra pre rozvoj rómskej národnostnej menšiny pre deti Košického kraja pri Strednej umeleckej škole v Košiciach (opatrenie č. 2.)

Pre zintenzívnenie realizácie opatrení stratégie vlády SR v navrhujeme:
•	rozšíriť študijné odbory na Strednej umeleckej škole, Exnárová 8 v Košiciach o odbor zo skupiny študijných odborov: umenie, úžitkové umenie a ručná umeleckoremeselná výroba, pre zachovanie a rozvoj rómskej kultúry a zabezpečiť dostavbu objektu Strednej umeleckej školy v Košiciach – ubytovacieho zariadenia pre študentov školy,
•	na Univerzite Konštantína Filozofa Nitra: 
-  otvorenie bakalárskeho štúdia asistenta učiteľa,
-  otvorenie študijného odboru sociálna a misijná práca v rómskych komunitách,
•	založenie Strednej bilingválnej školy (slovenský a anglický jazyk) s vyučovaním romistiky a čiastočným zameraním na verejnú správu, s perspektívou jej rozšírenia na medzinárodnú školu vzhľadom na regionálnu spolupatričnosť pri riešení otázky vzdelanostnej úrovne rómskej menšiny (Česko, Rakúsko, Maďarsko, Poľsko). Vzhľadom k časovému oneskoreniu realizácia projektu predpokladá ešte v školskom roku 2002/2003 zriadenie 1-2 tried v priestoroch jestvujúceho bilingválneho gymnázia. Projekt je aj reakciou na rozhovory prezidentov SR a ČR o zriadení strednej školy. Projekt bude predložený ako samostatný materiál na rokovanie vlády.

2. Podpora výstavby nájomných obecných bytov a technickej vybavenosti
•	Súbor opatrení v prijatej Rozpracovanej stratégii uložil:
ministerstvu výstavby a regionálneho rozvoja SR v rámci pripravovanej novely nariadenia vlády SR č. 181/1996 Z.z. o programoch rozvoja bývania v znení nariadenia vlády SR č. 105/1997 Z.z. navrhnúť program výstavby nájomných bytových domov určených na bývanie občanov s nízkymi príjmami, ku ktorým je možné začleniť aj občanov rómskej národnostnej menšiny (oblasť bývania, opatrenie č. 1) a vyčleniť z určených finančných objemov MV RR SR na „Program podpory rozvoja bývania“ časť prostriedkov pre riešenie problémov technickej vybavenosti, prípadne výstavby bytov s upraveným štandardom v rómskych osadách (oblasť bývania, opatrenie č. 2)

Vláda takýto program výstavby schválila v apríli 2001 pod názvom Program podpory výstavby obecných nájomných bytov odlišného štandardu, určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi ako i technickej vybavenosti v rómskych osadách (bližšie informácie o programe boli uvedené v materiály Vyhodnotenie aktivít vlády SR v oblasti riešenia problémov rómskych komunít za rok 2001 z februára 2002 ). Nariadeným vlády SR č. 137/2000 Z.z. o programoch rozvoja bývania v znení neskorších predpisov bol ustanovený program výstavby bytového domu, v ktorom sú byty určené na nájom, tzv. program nájomných bytov, v rámci ktorého je možné žiadateľovi poskytnúť dlhodobý úver z prostriedkov Štátneho fondu rozvoja bývania s výhodnou úrokovou sadzbou. V praxi to znamená, že pri zabezpečovaní výstavby nájomných bytov pre občanov s nízkymi príjmami je možné kombinovať finančné prostriedky poskytované Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR vo forme dotácií a Štátnym fondom rozvoja bývania poskytované vo forme výhodného úveru.
Napriek finančnej atraktívnosti Programu podpory výstavby obecných nájomných bytov odlišného štandardu, určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi ako i technickej vybavenosti v rómskych osadách a skutočnosti, že je to jediný spôsob ako v blízkej budúcnosti zlepšiť bytové podmienky Rómov v jednotlivých rómskych osadách a vybudovať tam technickú infraštruktúru (s výnimkou programu Phare – technická infraštruktúra v rómskych osadách), požiadalo o dotáciu pre výstavbu obecných nájomných bytov len 5 obecných úradov a o dotáciu na výstavbu technickej vybavenosti 15 obecných úradov.
Jedným z dôvodov je aj skutočnosť, že niektoré obce nie sú schopné v rámci svojich rozpočtov zaplatiť projektovú dokumentáciu spojenú so začatím stavby. Týka sa to hlavne menších obcí, ktorých rozpočet pokrýva len ročnú prevádzku obce, pričom Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR ako poskytovateľ 80 %-nej dotácie na výstavbu, finančné prostriedky na projektovú dokumentáciu neposkytuje. O takúto dotáciu nie je možné žiadať zo žiadnej kapitoly štátneho rozpočtu. 
Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity preto po dohode s Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR vyčlení tieto prostriedky z kapitoly Všeobecná pokladničná správa. Prednostne sa budú uspokojovať žiadosti tých obcí, ktoré budú súčasťou Komplexného rozvojového programu rómskych osád (II. časť materiálu). Presné podmienky poskytnutia dotácií sú uvedené v Metodických pokynoch pre vypracovanie žiadosti o finančnú dotáciu zo štátneho rozpočtu na vypracovanie projektovej dokumentácie na  výstavbu nájomných obecných bytov odlišného štandardu a výstavby technickej vybavenosti v rómskych osadách, vypracovaných Sekretariátom splnomocnenkyne vlády SR. Jednou z podmienok poskytnutia finančných prostriedkov na projektovú dokumentáciu je situovanie nových nájomných obecných bytov na území intravilánu obce v náväznosti na už existujúcu zástavbu. Cieľom vlády SR je integrácia Rómov do spoločnosti na všetkých jej úrovniach, je preto neprípustné stavať nové, i keď technicky vybavenejšie, ale stále segregované rómske osady. Metodický pokyn je prílohou k tomuto materiálu.

Návrhy jednotlivých dotácií pre obce na financovanie projektovej dokumentácie na výstavbu nájomných obecných bytov odlišného štandardu a výstavby technickej vybavenosti v rómskych osadách zo štátneho rozpočtu – kapitoly Všeobecná pokladničná správa budú priebežne predkladané na rokovanie vlády SR.

3. Ovplyvňovanie verejnej mienky
Súbor opatrení v prijatej Stratégii uložil:
•	splnomocnencovi vlády SR na riešenie problémov rómskej menšiny v rámci krátkodobých aktivít realizovať projekty Realizácia ľudských práv Rómov na zvýšenie sebaorganizačnej schopnosti rómskej národnostnej menšiny, vydanie učebnice Rómovia ako ich nepoznáme, projektu Rómske ruky, seriál v Slovenskej televízii o rómskej problematike (oblasť ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám, opatrenie č. 2)

Postavenie Rómov v slovenskej spoločnosti nie je možné zúžiť len na jeho socio-ekonomický charakter a krízu rómskej národnej či etnickej identity. Je potrebné ho zasadiť do kontextu vzťahov s majoritnou spoločnosťou a jej postojmi k menšinovým spoločenstvám. Viaceré výskumy verejnej mienky namerali za posledných desať rokov vysoký sociálny dištanc k Rómom a miera tohoto dištancu sa podstate v čase nemení.
Vyššie uvedené opatrenie nemalo ambíciu meniť postoje majoritnej spoločnosti, smerovalo viac do vnútra rómskej komunity ako mimo nej. Ak vláda v minulom roku finančne participovala na prezentácií Rómov, tak to boli väčšinou prezentácie v zahraničí. 
Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity začal v roku 2001 prostredníctvom grantu Svetovej banky kampaň Všetci sme občania SR – riešenie vzťahu Rómov a nerómov je v spolupráci. Aktivity kampane smerujú na jednej strane k pracovníkom štátnej správy a samosprávy a na strane druhej k médiám a širokej verejnosti.
Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity z prostriedkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa vyčlení sumu na spolufinancovanie konkrétnych aktivít (workshopy pre novinárov, výroba dokumentov o rómskych osobnostiach, spracovanie dokumentov do knižnej a CD ROM verzie, práca s elektronickými médiami, hudobný festival k Medzinárodnému dňu Rómov v apríli 2002). 

Návrh na spolufinancovanie týchto aktivít bude v priebehu apríla 2002 predložený na rokovanie vlády SR.

4. Dom Rómov
V súčasnosti na Slovensku chýba spoločensko-kultúrna inštitúcia, ktorá by bola reprezentantom rómskej kultúry, tradícií a pozitívne by vplývala na rozvoj rómskej identity. Podobné inštitúcie už niekoľko rokov existujú v susedných krajinách, v Českej republike je to Múzeum rómskej kultúry v Brne a v Maďarsku Národné informačné a kultúrne centrum pre Rómov v Budapešti. Dom Rómov so sídlom v Bratislave by mal byť kultúrnym, vzdelávacím a informačným centrom Rómov na Slovensku, súčasťou ktorého bude knižnica, galéria a múzeum. Dom by organizoval pravidelné podujatia kultúrneho a vzdelávacieho charakteru, letné školy hudby, záujmové krúžky z oblasti rómskej kultúry a podieľal by sa na prezentácií Rómov doma i v zahraničí. 
Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity vyčlení z prostriedkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa financie na zriadenie Domu Rómov.

Návrh na zriadenie Domu Rómov bude v priebehu apríla 2002 predložený na rokovanie vlády SR.

5. Výskum
Pre potreby štátnej správy, pre formulovanie a efektívnu realizáciu politík smerujúcich k zlepšeniu postavenia Rómov v našej spoločnosti je žiadúca znalosť presných typov osídlení, v ktorých Rómovia žijú. Toto postavenie závisí od ekonomicko-sociálneho stavu regiónu, od typov osídlení (integrované, koncentrované, separované a segregované), od početnosti Rómov v jednotlivých obciach a od ich proporcie vo vzťahu k nerómom. 
Na Slovensku sa doposiaľ nerealizoval komplexný sociografický výskum, ktorý by zistil stav jednotlivých osídlení a potreby jednotlivých komunít. Štatistické Ročné výkazy o obytných zoskupeniach na nízkom sociokultúrnom stupni – rómske osídlenia poskytujú prehľad len o základných charakteristikách osídlení a navyše sú len štatistickými výkazmi, ktorých vyplnenie v obciach realizujú obecné úrady.
V priebehu posledných rokov sa na projekty riešenia problémov rómskych komunít zo štátneho rozpočtu vynaložili značné finančné prostriedky bez toho, že by bol daný rámec, na základe ktorého by bolo možné určiť úspešnosť/neúspešnosť a efektívnosť/neefektívnosť týchto projektov. Je preto potrebné zabezpečiť spätnú väzbu prostredníctvom monitoringu projektov, súčasťou ktorého by boli aj cieľové skupiny týchto projektov. Uvedený monitoring fungujúcich/nefungujúcich projektov môže byť podkladom pre vypracovanie prípadových štúdií, ktoré budú identifikovať a analyzovať dôvody úspešnosti alebo neúspešnosti takýchto projektov.
V slovenských podmienkach bráni vytvoreniu funkčnej multikultúrnej spoločnosti vysoká miera sociálneho dištancu vo vzťahu k Rómom a ich nízka miera emancipácie spojená s chudobou. Možno predpokladať, že uvedené skutočnosti sú výsledkom riešenia rómskej problematiky v minulosti, hlavne po roku 1948, práve pre ideologické nazeranie na túto tému. Rôzne aktivity štátnych orgánov v tomto období v širšom historickom rámci neznamenali narušenie predchádzajúceho postoja k rómskej problematike, ale svojimi opatreniami umocnili negatívny postoj majority voči Rómom, spôsobili rozpad tradičnej sociálnej hierarchie rómskeho spoločenstva a znemožnili formovanie jeho etnického vedomia. V súčasnosti na Slovensku neexistujú analýzy jednotlivých vládnych politík, ktoré boli podmienené totalitnou ideológiou, napriek existencii zdrojov, z ktorých by tieto analýzy mohli vychádzať.
Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity vyčlení z prostriedkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa financie na sociografický výskum rómskych osídlení, monitoring projektov, analýzu vládnych politík v období rokov 1948 – 89 a na zber údajov o všetkých podstatných aspektoch života rómskych komunít na Slovensku.

Návrh na financovanie uvedených výskumov bude v priebehu apríla 2002 predložený na rokovanie vlády SR.
	
6. Návrh štruktúry kapitoly Všeobecná pokladničná správa – sociálne a kultúrne potreby rómskej komunity a rezerva na projekty riešenia problémov rómskej komunity na rok 2002
V prípade, že si realizácia vyššie uvedených priorít vyžiada nižšie finančné náklady, event. v prípade nájdenia iných zdrojov financovania, budú finančné prostriedky z VPS poskytnuté prostredníctvom grantového kola pre podporu projektov samospráv alebo mimovládnych organizácií.

Program	 účel dotácie*	

Komplexný program	•	odborný poradenský servis pre obce, ktoré budú súčasťou Komplexného rozvojového programu rómskych osád (viac v II. časti materiálu)	
Sociálni terénni pracovníci 	•	terénna sociálna práca priamo v rómskych osídleniach (viac v III. časti materiálu)	
Vzdelávanie	•	zriadenie strednej školy, asistenti učiteľov	
Podpora výstavby	•	finančné prostriedky na projektovú dokumentáciu	
Ovplyvňovanie verejnej mienky	•	aktivity na prácu s médiami a verejnou mienkou	
Dom Rómov	•	zriadenie kultúrno-spoločenskej inštitúcie	
Výskum	•	sociografický výskum rómskych osídlení a monitoring projektov	
Agentúra**	•	uvedené v ďalšom texte	
Rezerva	•	rezerva na riešenie havarijných situácií a živelných pohrôm	
SPOLU	50 mil. Sk	
     * podrobnejšie zdôvodnenie použitia finančných prostriedkov je uvedené pri každej priorite

** V rámci vytvárania pracovných ponúk pre nezamestnaných, zvlášť v oblastiach, kde sa budú v tomto roku realizovať projekty Phare – infraštruktúra rómskych osád alebo Komplexný program, výstavba nájomných sociálnych bytov alebo sociálni terénni pracovníci má svoje opodstatnenie existencia sprostredkovateľskej inštitúcie (agentúry), ktorá by na neziskovom základe poskytovala výber, ponuku a zaškolenie terénnych pracovníkov ako aj stavebných firiem, ktoré by realizovali stavebné a ostatné práce a prednostne by zamestnávali Rómov z dotknutých regiónov. Takáto inštitúcia  by po predložení konkrétnych návrhov na spoluprácu a poskytované služby mohla byť partnerom pre niektoré navrhované programy Sekretariátom splnomocnenkyne vlády a mohla by byť v tomto roku podporená z prostriedkov VPS. V kombinácii so zdrojmi Národného úradu práce by pomohla prechodne zabezpečiť zvýšenie zamestnanosti a perspektívne aj hľadať možnosti ekonomického rozvoja regiónu.

IV.

Komplexný rozvojový program rómskych osád

•	Stratégia vlády SR uvádza:
vláda podporí prepojenie medzi politikou bývania, tvorbou pracovných miest, ochranou životného prostredia, zachovávaním kultúrneho dedičstva, mobilizáciou zdrojov a maximalizáciou efektívnosti ich využívania s uplatňovaním osobnej účasti členov rómskej komunity na prestavbe vlastnej osady (oblasť bývania, str. 7)

1. Odôvodnenie programu

1.1 Regionálne postavenie Rómov a ich vnútorná diferenciácia
Územné rozloženie rómskych komunít je na Slovensku nerovnomerné – ich najvyššia koncentrácia je na východnom Slovensku a v južných okresoch stredného Slovenska. Na tomto území žijú približne 2/3 Rómov.
Miera chudoby Rómov na Slovensku je určovaná dvoma základnými faktormi: úrovňou regiónu (jeho ekonomickou situáciou, štruktúrou zamestnanosti, vzdelanostnou štruktúrou, typom infraštruktúry) a v nadväznosti na to mierou ich integrácie, resp. segregácie (čím viac je rómska komunita segregovanejšie, tým je miera chudoby vyššia). 
Aká veľká je časť Rómov žijúcich na Slovensku, ktorá si želá byť integrovaná a akú časť svojich etnických špecifík si chce zachovať je otázkou aj toho, aké podmienky pre svoju integráciu má. Pre mnohých Rómov je často jednoduchšou a schodnejšou cestou začlenenia sa do spoločnosti cesta vlastnej vedomej asimilácie. Je to jeden zo spôsobov menej konfliktného spolunažívania. Aj keď mnohé takéto pokusy zlyhávajú práve pre neochotu majority prijať Rómov ako rovnocenných partnerov.
Na druhej strane, akékoľvek pokusy o integráciu alebo asimiláciu komunít z rómskych osád sú nemožné, pretože títo ľudia žijú dlhé roky segregovane, sú v podstate separovaní už územím. Tendenciou posledných rokov je budovanie samostatných škôl či tried, obchodov, dokonca aj kostolov len pre Rómov. Táto segregácia je dostatočným dôvodom na to, aby akceptovanie vnútornej diferencovanosti rómskej komunity bolo jednou z hlavných línii pri tvorbe samostatných programov, zameraných na obce, ktorých súčasťou sú tzv. rómske osady. Takýto program musí reagovať predovšetkým na zlé sociálne podmienky rómskej komunity. Na tomto mieste treba zdôrazniť, že v tejto chvíli nie je môžné, aj vzhľadom na vysoký počet ľudí žijúcich v takýchto typoch osídlení, ich plnohodnotne integrovať do obcí. Cieľom tohoto programu je vytvoriť občiansku vybavenosť v týchto osadách, komunikačné spojenie s materskou obcou, vybudovať technickú infraštruktúru, zmierniť a postupom času odstrániť sociálnu segregáciu, zmeniť obecnú (verejnú) mienku vo vzťahu k Rómom a vytvoriť priestor na postupnú integrácia Rómov do obce. Zároveň však nemôže ísť o akési nedoborovoľné dosídlovanie (nedobrovoľné pre Rómov aj ich potenciálnych susedov), žiadny rozptyl, žiadne nanútené riešenia.

1.2 Vývoj počtu rómskych osád
Posledná štatistika rómskych osád počas bývalého režimu pochádza z roku 1988, kedy na Slovensku existovalo 278 osád, z toho 230 vo vtedajšom Východoslovenskom kraji. V 1 973 chatrčiach žilo takmer 15 tisíc ľudí. Oficiálne štatistické zisťovania z roku 1997 hovoria už o 516 rómskych osadách, čo samozrejme neznamená, že v priebehu 9-tich rokov vzniklo 238 nových osád. Dôvodom tohoto vysokého nárastu je absencia presnej definície rómskej osady a za osadu je potom považovaný ľubovoľný typ osídlenia, v ktorom Rómovia žijú (sídlisko, ulica na okraji obce, sústredenia viacerých „rómskych“ domov v strede obce a pod.). Treba však zdôrazniť, že po roku 1989, v dôsledku ekonomickej transformácie nastala výrazná vnútorná migrácia Rómov - z mesta na vidiek, pričom táto migrácia má väčšinou sociálny charakter, nie je podmienená vyššími pracovnými príležitostiam na vidieku, ale pomerne drahšími životnými nákladmi v mestách. Vznikajú teda nové osady, rozrastajú sa staré a v niektorých obciach táto migrácia znamená značný regres pre celú rómsku komunitu. V tzv. rozptyle býva stále menej Rómov, pretože ako neplatiči nájomného sú presťahúvaní do sociálnych bytov. V mestách na východnom Slovensku v dôsledku toho vznikajú celé ulice a štvrti, ktoré sú takmer výlučne osídlené Rómami. Vznikajú územne a sociálne izolované mestské štvrte s nadštandardnou sociálnou patológiou, ktoré sú zdravotne nebezpečné a v ktorých postupne zlyháva infraštruktúra. Táto opätovná koncentrácia znovu mieša dohromady Rómov, ktorí majú/mali relatívne slušný ekonomický a sociálny status s Rómami s nižším statusom. Výsledkom je pokles životnej úrovne všetkých na úroveň najslabších, ako aj odklon od naučených nerómskych vzorov správania sa.
Ak teda hovoríme o počte takýchto osídlení ku koncu roku 2000, na Slovensku bolo evidovaných 620 rómskych osídlení vidieckeho aj mestského typu s celkovým počtom 127 429 obyvateľov, čo tvorilo 23 781 rodín žijúcich v 14 534 obydliach. To znamená, že v priemere na jedno obydlie v takomto osídlení pripadalo 8,8 obyvateľa. Chatrče v rómskych osídleniach možno charakterizovať ako jednoduché príbytky postavené prevažne z dreva, hliny, plechu alebo v kombinácii. Takéto obydlia nevyhovujú platným technickým ani hygienickým normám, sú vybudované svojpomocne, mimo stavebného konania a bez vysporiadania vlastníckych vzťahov k pozemkom. V uvedenom počte osídlení sa nachádza 4 813 takýchto chatrčí. Z celkového počtu 127 429 obyvateľov žijúcich v rómskych osídleniach bolo 50 082 detí do 15 rokov. Zamestnaných bolo 6 366 občanov a 1 512 občanov pripravujúcich sa na výkon povolania. (Ročný výkaz o obytných zoskupeniach na nízkom sociokultúrnom stupni – (rómske osady) za rok 2000). 
Ročný výkaz na rok 2001 už obsahuje presnú typológiu osídlení, z ktorej bude zrejmý presný charakter týchto osídlení. V súčasnosti sa výkazy spracuvávajú na sekretariáte splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, kompletné výsledky budú známe v apríli 2002.

1.3 Osada ako objekt štátnej politiky
Osada znamená uzavretý a homogenizovaný priestor, navyše diferenciácia rómskej populácie tým, že je budovaná na iných kritériách ako klasická sociálna štruktúra, neumožňuje ani klasickú mobilitnú dráhu z nižších štruktúr do vyšších. Rómovia si vytvorili sociálnu štruktúru, ktorej jednotlivé vrstvy sú uzavreté, navyše sú aj priestorovo oddelené.
Akokoľvek dobre mienená politika orientovaná do vnútra rómskej (segregovanej) komunity vyústi len do konzervácie daného stavu, pokiaľ nebude doplnená o aktivity otvárajúce uzavretý systém (iné vzorce správania sa, sociálne siete, komunikácia, inkorporácia do formálnych a neformálnych skupín, inštitúcií, participácia mimo vlastnú osadu, atď.).

2. Ciele programu
Predkladaný program je pilotným programom, ktorého realizácia sa predpokladá vo vybraných obciach, v ktorých sa nachádza rómska osada.
Hlavným cieľom programu je komplexné riešenie situácie vybraných rómskych osád a tým trvalo udržateľné zvyšovanie kvality života obyvateľov vybraných obcí. 

Cieľ je možné dosiahnuť:
•	riešením otázky bývania a budovaním infraštruktúry,
•	podporou vzdelávania,
•	rekvalifikáciou a zvýšením zamestnanosti,
•	podporou podnikania vo vybraných osadách
•	terénnou sociálnou prácou.

Projekt predpokladá dlhodobo efektívnu spoluprácu medzi rómskymi a nerómskymi obyvateľmi vybraných obcí, spoločné plánovanie a aktivity zamerané na rozvoj obce, postupný rozvoj obce, zníženie emigrácie z obce, najmä mladých ľudí (Rómov aj nerómov). 

3. Cieľové skupiny
Cieľovou skupinou programu sú obyvatelia obcí s vysokou koncentráciou Rómov v rómskych osadách. Situácia cieľovej skupiny nesie znaky sociálnej exklúzie – vylúčenia zo života obce a obmedzený prístup k verejným službám. Značná časť aktivít sa zameriava iba na rómsku menšinu, menšia časť na ostatných obyvateľov. Plánujú sa aj spoločné aktivity pre obidve skupiny. 

4. Najdôležitejšie programy v oblasti rozvoja rómskych osád 
Počas posledných rokov sa realizovalo niekoľko pilotných programov zameraných na zlepšenie kvality života Rómov na Slovensku. V rámci realizácie programu sa využijú skúsenosti z týchto programov:

•	Sociálni terénni pracovníci 
•	Komunitné centrá v osadách
•	Predškolská príprava detí
•	Prípravné triedy na základných školách
•	Asistenti na školách 

5. Aktivity programu
Kľúčovými znakmi programu sú modelovosť, komplexnosť a partnerstvo:

Modelovosť
Program sa bude uskutočňovať ako pilotný projekt vo vybraných obciach. Jeho cieľom je overiť realizovateľnosť, aplikovateľnosť navrhnutých riešení situácie v rómskych osadách, ako aj zistiť ich finančnú náročnosť a potreby ľudských síl. Má tiež poukázať na chyby a pripraviť odporúčania pre pokračovanie programu celoplošne (regionálne) cez vytvorenie modelov integračných programov, ktoré by mohli slúžiť pre ostatné obce. Cieľom programu je tiež propagácia pozitívnych výsledkov a tým zabezpečenie väčšieho záujmu o program pre budúcnosť. 

Komplexnosť
Program sa usiluje o komplexné riešenie situácie vo vybraných osadách prostredníctvom materiálnej, ale predovšetkým odbornej pomoci. Program orientovaný na obyvateľov obce zahrňuje vzdelávanie (od podpory pred vstupom do základnej školy cez asistenciu na základných, stredných školách a univerzitách až po vzdelávanie dospelých); zvyšovanie zamestnanosti; zvyšovanie kvality bývania, zmenu kultúry bývania; odbúravanie predsudkov a zmenu stereotypného správania sa Rómov a nerómov.

Partnerstvo
Partnerstvo zainteresovaných subjektov v realizácii projektu je nevyhnutnou podmienkou úspechu. Každá fáza programu si vyžaduje vzájomnú podporu jednotlivých subjektov. Do programu sa zapoja vláda SR, sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, ministerstvo školstva, ministerstvo práce a sociálnych vecí, ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, ministerstvo hospodárstva, ministerstvo životného prostredia, ministerstvo zdravotníctva, Národný úrad práce, krajské úrady, vyššie územné celky, samospráva obcí a mimovládne organizácie. Jednu z najdôležitejších úloh pritom zohráva aktívna účasť miestneho zastupiteľstva, starostu obce a v neposlednom rade samotných obyvateľov.
V rámci pilotného programu bude obciam ponúknutá možnosť prihlásiť sa do pilotného programu a vybrať si konkrétne aktivity, ktoré sú v obciach potrebné ku komplexnému riešeniu situácie osady. K vybraným službám bude poskytnuté odborné poradenstvo, zabezpečené alebo sprostredkované financovanie, monitoring a vyhodnotenie riešení (viac v podkapitole „Odborné skupiny zabezpečujúce realizáciu služieb“. Na náklady spojené s prácou skupiny odborníkov, ktorá bude obciam pri realizácii Komplexného programu poskytovať poradenský servis, Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity vyčlení potrebnú výšku financií z prostriedkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa.

Obce sa môžu prihlásiť do programu na základe výzvy alebo ponuky. Kritériami pri výbere obcí do programu budú:
•	celková situácia v rómskej osade (veľkosť osady, počet obyvateľov, úroveň bývania, vzdelanostná úroveň, miera zamestnanosti, napätie medzi rómskym a nerómskym obyvateľstvom obce)
•	miera zaostalosti regiónu, v ktorom sa obec nachádza
•	prístup starostu , miestneho zastupiteľstva a obyvateľov obce k riešeniu situácie
•	aktivity miestnych alebo iných mimovládnych organizácií v obci
•	predchádzajúca pomoc (ak bola) štátna alebo mimovládna a jej využitie
•	existencia iných programov podporovaných štátom, samosprávou alebo mimovládnych organizácií – komunitné centrá, vzdelávacie zariadenia a pod.

Možnosti, ktoré program ponúka v jednotlivých obciach:

Oblasť vzdelávania:
Predškolské vzdelávanie
•	Prípravné triedy na základných školách 
•	„Klasická“ škôlka
•	Škôlka typu „Matka a dieťa“
•	Tábory pre deti v predškolskom veku (prípadne spolu s matkami)

Základná škola
•	Asistenti na základných školách
•	Záujmové krúžky, kurzy (aj na „dobehnutie“ ostatných) priamo v osade
•	Príprava detí na ďalší deň v škole
•	Výlety, tábory, účasť v táboroch

Stredná škola
•	Monitoring žiakov na stredných školách, ich podpora, pomoc, poradenstvo – asistenti 
•	Štipendiá (sociálne...)
•	Poradenstvo pri príprave na univerzity, vysokú školu, nadstavbové školy
•	Diskusie, stretnutia na aktuálne témy
•	Zapojenie mladých do života komunity
•	Výlety

Vysoká škola, univerzita
•	Kontakt so študentmi, vzdelávacie spolky
•	Štipendiá
•	Zapojenie študentov do života komunity

Dospelí
•	Dokončenie základného, stredného, učňovského vzdelávania
•	Vyučenie remesla
•	Vzdelávanie miestnych lídrov
•	Zdravotníctvo, ošetrovateľstvo, osveta
•	Záujmové (jazyky, počítače, hudba, vedenie domácnosti, varenie, záhradkárstvo...)
•	Podnikateľské (plánovanie, manažment, účtovníctvo, riadenie...)

VÝSTAVBA, DOSTAVBA A REKONŠTRUKCIA MATERSKÝCH A ZÁKLADNÝCH ŠKôL 
Za účelom dosiahnutia úspešnosti detí a žiakov prostredníctvom uvedených vzdelávacích aktivít a  akceleračných výchovno-vzdelávacích programov je potrebné vzhľadom na súčasný stav budov a kapacitných možností materských a základných škôl zamerať sa aj na ich výstavbu, dostavbu a rekonštrukciu. Percentuálne zastúpenie rómskych žiakov, ktorí navštevujú materskú školu pred začatím plnenia povinnej školskej dochádzky je 5,35 % a percentuálne zastúpenie rómskych žiakov, ktorí plnia prvý rok povinnej školskej dochádzky v základnej škole je 10,69 %. Tento nepomer vyplýva aj z toho, že vo väčšine rómskych lokalít sa nachádza len základná alebo špeciálna základná škola.

Výstavba domov a technickej infraštruktúry
•	Vysporiadanie pozemkov
•	Projektová dokumentácia (povolenia)
•	Výstavba (rekonštrukcia, nákup nehnuteľností)
•	Zapojenie obyvateľov osady do prác
Tréningy/kurzy/školenia
•	Pravidlá pre pridelenie a udržanie si nových bytov/domov
Kontrola dodržania pravidiel a sankcie
Vytvorenie samosprávy domov a bytov

Podnikanie v obci
•	Štúdia o možnostiach podnikania v osade / obci
•	Podnikateľský plán
•	Zabezpečenie základného kapitálu
•	Poradenstvo 

Komunitné centrum
•	Nákup/prevod/prenájom pozemku
•	Nákup/prevod/prenájom budovy
•	Stavebný plán, technická dokumentácia
•	Rekonštrukcia / výstavba komunitného centra
•	Zariadenie
•	Prevádzka
•	Programy

Vzťahy medzi Rómami a nerómami v obci
•	Stretnutia / školenia  / tréningy učiteľov a verejne činných osôb v obci
•	Komunikačné stretnutia / tréningy obyvateľov obce
•	Spoločné plánovanie
•	Založenie miestnej MVO

Odborné skupiny zabezpečujúce realizáciu služieb:
Priamo v osade bude pracovať tím sociálnych terénnych pracovníkov, ktorí priamo na mieste budú koordinovať realizáciu programu v osade. V záujme zvýšenia efektivity ich práce budú vytvorené aj odborné (koordinačné) skupiny, ktoré poradenstvom a asistenciou v konkrétnych oblastiach budú podporovať prácu sociálnych terénnych pracovníkov.

Tím sociálnych terénnych pracovníkov v osadách:
•	Zmapuje situáciu v osade
•	Pripraví odporúčania starostom na balík služieb
•	Koordinuje prácu v osade
•	Motivuje obyvateľov k spolupráci na realizácii programu v osade
•	Organizuje rôzne kultúrne a vzdelávacie programy v osade
•	Zapojí do prác miestnych lídrov a postupne na nich prenáša zodpovednosť za určité podprogramy (bližšie uvedené v časti materiálu Program sociálnych terénnych pracovníkov)

Prácu tímov sociálnych terénnych pracovníkov budú podporovať ďalšie odborné skupiny, ktoré sa v prípade potreby zúčastnia na na aktivitách programu priamo v osade:

Odborný tím na vzdelávanie
•	Plánovanie vzdelávacích aktivít a kurzov v jednotlivých obciach
•	Zabezpečenie učiteľov
•	Monitoring a hodnotenie kurzov, príprava odporúčaní

Odborný tím na podnikanie
•	Štúdie o možnostiach podnikania v konkrétnych obciach
•	Návrh podnikateľských zámerov, vypracovanie podnikateľských plánov v spolupráci s budúcimi podnikateľmi
•	Kurzy pre (budúcich) podnikateľov
•	Financovanie (sprostredkovanie): základný kapitál, úvery, dotácie, mikropôžičky
•	Poradenstvo 

Odborný tím na výstavbu domov a technickej infraštruktúry
•	Zaučenie, zapojenie obyvateľov osád
•	Poradenstvo, asistencia pri zabezpečovaní potrebnej dokumentácie (pozemkové vysporiadanie, stavebné konanie a pod.)

Súčasťou programu je aj školenie terénnych pracovníkov a členov odborných skupín, ich pravidelné stretnutia na výmenu skúseností, stály monitoring ich práce a poradenstvo. 

6. Predpoklady a riziká
PREDPOKLADY ÚSPEŠNOSTI PROGRAMU:
•	odborná a finančná podpora – aktívna zainteresovanosť štátnej správy na všetkých úrovniach
•	finančná podpora a aktívna zainteresovanosť vedenia obce – starostu s podporou miestneho zastupiteľstva
•	aktívna zainteresovanosť, morálna podpora a aktívna účasť zo strany nerómskych obyvateľov obcí
•	pozitívny prístup zo strany rómskych obyvateľov obcí k celému programu (nie iba k určitým častiam)
•	efektívne spojenie skúseností a vedomostí získaných v posledných rokoch predovšetkým mimovládnymi organizáciami
•	morálna podpora programu zo strany vlády a slovenskej spoločnosti
•	zabezpečenie financovania programu

RIZIKÁ PROGRAMU:
•	príliš veľký program, široká škála aktivít zvyšuje možnosti manažérskych chýb
•	nedostatočné finančné zabezpečenie programu
•	nesprávna, neefektívna interpretácia programu smerom k spoločnosti, a tým strácanie jej podpory
•	neefektívna komunikácia a zladenie aktivít jednotlivých zložiek štátnej správy
•	nepochopenie cieľov a/alebo metód programu zo strany obyvateľov obce
•	nesprávna interpretácia programu nerómskym obyvateľom obce
•	strácanie počiatočnej silnej podpory a aktívnej účasti Rómov počas realizácie projektu
•	ľudský faktor a komunikácia počas celého programu (už v prípravnej fáze) a na všetkých úrovniach realizácie programu

7. Časový harmonogram
Prípravná fáza
Cieľom prípravnej fázy, ktorá bude zosúladená s Programom sociálnych terénnych pracovníkov, je výber obcí a zostavenie pracovného plánu a rozpočtu pre jednotlivé obce. Táto fáza zahrňuje nasledovné aktivity:
•	Zostavenie hlavného tímu expertov, ktorí na základe hore uvedených kritérií pripravia zoznam obcí do pilotného programu. Tím bude 5-6 členný a odborníci budú z oblasti sociológie, vzdelávania, bývania, podnikania, z kancelárie splnomocnenkyne, z ministerstiev a z mimovládneho sektora.
•	Výber obcí. Cieľom predkladaného pilotného projektu je okrem iných aj vypracovanie a vyskúšanie návrhov na kombinovanie rôznych rozvojových programov a finančných zdrojov zameraných na rozvoj rómskej komunity na Slovensku. Pri výbere prvej skupiny obcí preto vychádzame z projektu Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR (Program podpory výstavby obecných nájomných bytov odlišného štandardu, určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi ako i technickej vybavenosti v rómskych osadách), ktorý je v konkrétnych obciach v štádiu prípravy realizácie, z programov mimovládnych organizácií, ktoré v obciach pôsobia v oblasti vzdelávania alebo komunitnej práce a napokon z Phare projektov, ktoré už boli realizované, práve sa realizujú alebo sú plánované, a ktoré koordinuje Sekcia ľudských práv a menšín na Úrade vlády SR:
SR 9813.04 – Zlepšenie situácie Rómov na Spiši
SR 9905.02 – Program tolerancie k menšinám
SK 0002 – Zlepšenie situácie Rómov v Slovenskej republike
SR 0103.01 – Podpora rómskej menšiny v oblasti vzdelávania
SR 0103.02 – Podpora infraštruktúry pre rómske osady
Predpokladáme, že počet obcí v prvej, pilotnej skupine bude približne 10. Konečný zoznam bude zostavený po návšteve vybraných obcí tímom expertov. 
•	Zostavenie tímov expertov pre jednotlivé oblasti (sociálna, vzdelávanie, bývanie, zamestnanosť, podnikanie). Členovia budú zo štátneho aj mimovládneho sektora. 
•	Zostavenie zoznamu aktivít pre jednotlivé obce a rozpočtu pre jednotlivé obce. Na základe odporúčaní hlavného tímu expertov a zisťovania priamo v osadách tímy expertov vypracujú zoznam a harmonogram konkrétnych aktivít, ako aj rozpočty pre jednotlivé oblasti rozvoja zvlášť pre každú obec. Súčasťou rozpočtu budú aj navrhované zdroje financovania (vlastný vklad obyvateľov, obec, ministerstvá, kancelária splnomocnenkyne, NÚP, nadácie, iné). Keďže tieto obce sú zahrnuté do Phare projektov, určité štúdie v nich už boli uskutočnené.

Realizačná fáza
Obsah, rozpočet a časový harmonogram závisí od výsledkov prípravnej fázy.

Vyhodnotenie, odporúčania, udržateľnosť programu
•	Sústavný monitoring procesu a výsledkov programu
•	Hodnotenie programu externými expertmi
•	Príprava odporúčaní na základe Hodnotiacej správy
•	Zabezpečenie trvalej udržateľnosti programu

8. Financovanie programu
Domáce zdroje: vláda (Všeobecná pokladničná správa - sociálne a kultúrne potreby rómskej komunity a rezerva na projekty riešenia problémov rómskej komunity) a kľúčové rezorty, nadácie
Zahraničné zdroje: Phare, ACCESS (EÚ, sociálna oblasť), zahraničné vlády, nadácie

9. Účastníci programu a manažment programu
Účastníci programu:
•	sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity – garant programu
•	Úrad vlády SR
•	ministerstvo školstva SR
•	ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
•	ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR
•	ministerstvo hospodárstva SR
•	ministerstvo zdravotníctva SR
•	ministerstvo životného prostredia SR
•	ministerstvo pôdohospodárstva
•	krajské úrady
•	vyššie územné celky
•	samospráva obcí
•	mimovládne organizácie

10. Záver 
Program teda ponúka komplexné riešenie situácie vo vybraných rómskych osadách prostredníctvom aktivít v oblasti bývania a budovania infraštruktúry, podpory vzdelávania, hľadania možností ekonomického rozvoja týchto obcí, podpory podnikania a následným zvýšením zamestnanosti a prostredníctvom terénnej sociálnej práce. Prostriedkom tohoto riešenia je kombinovanie aktivít rezortov, krajských a okresných úradov, vyšších územných celkov a samosprávy obcí, mimovládnych organizácií a prepojiť ich skúsenosti z uplynulých rokov. 

V.

Program sociálnych terénnych pracovníkov – pilotný program

•	Uznesenie č. 821/1999 vlády SR v prijatej Stratégii uložilo:
prednostom Krajský úradov zabezpečiť, aby sociálni terénni pracovníci, ktorí boli vyčlenení na riešenie problémov občanov, ktorí potrebujú osobitnú pomoc v zmysle uznesení vlády SR č. 310/1996 a č. 977/1995, mali upravené zameranie pracovnej činnosti na riešenie problémov rómskej národnostnej menšiny v príslušnom regióne (bod B.6.)

1. Východiská programu
Rómovia na Slovensku žijú vo viacerých typoch osídlení, ktorých charakteristika je závislá od miery ich segregácie/integrácie (priestorovej a sociálnej) a od umiestnenia lokality – vidiecke alebo mestské prostredie. Prevažne na východoslovenskom vidieku existujú segregované rómske osady (ďalej len rómske osady), v ktorých ľudia majú veľmi sťažený prístup k štátnej aj neštátnej inštitucionálnej pomoci Jednou z hlavných príčin je absencia bežných interakcií medzi skupinami obyvateľov. Ďalšími charakteristickými znakmi sú veľmi nízke príjmy, dlhodobá nezamestnanosť (často dosahujúca až 100%), závislosť na dávkach sociálnej pomoci. Obyvatelia sú stigmatizovaní sociálnym stereotypom „cigánov“, ako si ho konštruuje majoritná spoločnosť.
Život v týchto lokalitách je bezútešný a pre ich obyvateľov často bezvýchodiskový. Ľudia žijú v stave celkovej letargie, nie sú schopní a ochotní čokoľvek urobiť pre zlepšenie svojej situácie. Volia krátkodobé pasívne životné stratégie, cielené len na uspokojovanie základných potrieb. Často nerozumejú prostrediu okolo seba a vnímajú ho ako nepriateľské. Cítia, že svet mimo ich komunitu ich neprijíma. Žijú v pocite ohrozenia a strachu zo zmien a nových vecí, s nedostatkom životného rozhľadu a kreativity. Boli zbavení väčšiny sociálnych väzieb so všetkým pozitívnym, čo tieto väzby znamenali, vrátane sociálnej kontroly. V rámci tohoto prostredia vzniká autonómny hodnotový systém, ktorý sa reprodukuje, pretože deti, ktoré v týchto lokalitách vyrastajú, automatický uvedený model prijímajú a celá situácia sa cyklicky opakuje. Vysoké percento detí navštevuje Špeciálne školy. Celé prostredie, v ktorom vyrastajú je znevýhodňujúce. Deti sa na vyučovanie pripravujú málo alebo vôbec, voľný čas trávia na uliciach, niektoré do školy nechodia vôbec. K práci a učeniu ich nemotivujú ani rodičia, ani žiadny podnet z komunity, naopak sa bežne odovzdáva skúsenosť, že miestom pre život je sociálne dno a mladšie generácie si osvojujú správanie sa komunity, v ktorej žijú.
Domy v rómskej osade väčšinou nie sú napojené na siete bežné v ďalších častiach obce. Veľkým problémom sa javí nevyjasnenosť majetkových vzťahov k nehnuteľnostiam a pozemkom,  čo veľmi sťažuje sociálnu prácu v dlhodobejšej perspektíve.
Vzhľadom k priestorovej a sociálnej segregácii, právnej nestabilite a nízkemu sociálnemu statusu nemajú obyvatelia rómskych osád reálnu možnosť participovať na aktivitách bežných pre ostatných obyvateľov obcí. Vďaka tomu sa ich situácia naďalej zhoršuje. Sociálna práca štátu aj samospráv je prevažne administratívnej povahy bez kontaktnej práce s klientom,  nemôže preto túto situáciu účinne riešiť. 
V Komplexnom rozvojovom programe rómskych osád (II. časť materiálu) uvádzame, že cieľom je komplexné riešenie situácie vybraných rómskych osád a trvalo udržateľné zvyšovanie kvality života ich obyvateľov. Terénna sociálna práca je základným predpokladom úspechu pri realizácii tohto dlhodobého cieľa. 
Rozvojový program osád predpokladá naplnenie troch kľúčových zásad - modelovosť, komplexnosť a partnerstvo. V projekte terénnej sociálnej práce budeme hovoriť o rovnakých zásadách.
2. Hodnotenie súčasnej situácie
Pracovníci na okresných úradoch, ktorí mali byť na základe uznesenia vlády SR č.821/99 vyčlenení na prácu s rómskou komunitou, majú na odboroch sociálnych vecí kumulovanú funkciu s inou pracovnou činnosťou. Krajské a okresné úrady z dôvodov prenosu kompetencií štátnej správy na samosprávu v rámci decentralizácie verejnej správy sa väčšinou aj napriek nariadenému znižovaniu stavu pracovníkov snažia úlohu plniť. V krajoch a okresoch s vysokou mierou nezamestnanosti sú posilňované predovšetkým oddelenia dávok sociálnej pomoci. Uvedeným uznesením vlády SR bolo uložené v rokoch 2001-2003 zvýšiť počet pracovníkov na krajských a okresných úradoch o 948 zamestnancov v súvislosti s transformáciou systému štátnej sociálnej podpory. Vzhľadom na to, že ide hlavne o zvýšenie  počtu zamestnancov na úseky štátnych dávok, stále absentujú zamestnanci na úsekoch sociálno – právnej ochrany a prevencie a kumuláciou ich funkcií  je prakticky nemožné vykonávať kvalitnú sociálnu  prácu v teréne aj v obciach a osadách s početnou rómskou komunitou. Na základe uvedeného uznesenia vlády SR sa od 1. októbra 2002 zvyšuje počet zamestnancov odborov sociálnych vecí krajských a okresných úradov o 300 zamestnancov. Minimálne do tohoto obdobia je potrebné vyčleniť finančné prostriedky na 30-tich sociálnych terénnych pracovníkov z kapitoly Všeobecná pokladničná správa – sociálne a kultúrne potreby rómskej komunity a rezerva na projekty riešenia problémov rómskej komunity na rok 2002
Odporúčania našich a zahraničných odborníkov smerujú k tomu, aby počet klientov bol okolo 70 jednotlivcov na jedného sociálneho pracovníka. V súčasnej dobe na 79 okresných úradoch je v 50 okresoch funkcia kumulovaná s kurátorstvom, dávkami sociálnej pomoci, na 21 okresoch neboli vyčlenení žiadni pracovníci, ktorí by sa venovali špeciálne sociálne odkázaným rómskym  rodinám. Ako základné  dôvody boli uvádzané: neúmerné zaťaženie pracovníkov odborov sociálnych vecí narastajúcim počtom poberateľov dávok sociálnej pomoci a rozšírením kompetencií odborov  bez navýšenia počtu pracovníkov, čo ide na úkor terénnej sociálnej práce. Takisto niektoré okresy uvádzali veľmi nízke percento Rómov v okrese a ich plnú integráciu do majoritnej spoločnosti (Námestovo, Tvrdošín, Ružomberok). V 8 okresoch sú vyčlenení samostatní terénni sociálni pracovníci, ktorí sa venujú predovšetkým rómskej komunite. Sami však uvádzajú, že vzhľadom na početnosť rómskej komunity v ich okrese nie sú schopní sami z časových a priestorových možností túto agendu sami zvládať a potrebovali by ešte jedného resp. dvoch asistentov, ktorí by im v tejto práci pomáhali.

3. Základné východiská pre terénnu sociálnu prácu
-	jednou zo základných príčin popísaného stavu je neschopnosť adekvátnej komunikácie dvoch segregovaných komunít v obci
-	podstatu problému nemôžeme hľadať v kultúrnych odlišnostiach na báze etnicity, ale na báze adaptácie na situáciu sociálnej vylúčenosti, reprodukcie vzorcov správania sa vzniknutých takouto adaptáciou
-	materiálna chudoba je druhotným príznakom
-	problémom je majetkovo právne vákuum vo vzťahu k nehnuteľnostiam a pozemkom 
-	deprivujúce životné prostredie
-	nízka uplatniteľnosť na trhu práce
-	malá sociálna mobilita
-	strach z inštitúcii, ktoré ku klientom pristupujú viac menej represívne vzhľadom k ich životnej situácii (dlžoby, byty bez energie, hrozba súdneho vysťahovania, kumulácia ďalších problémových situácií)

4. Cieľová skupina terénnej sociálnej práce
Cieľovou skupinou sú obyvatelia obcí so sídelnou jednotkou typu rómskej osady – teda sociálne vylúčené a geograficky segregované komunity. Zvýšená pozornosť je venovaná obyvateľom rómskej osady, ale následné programy sú zamerané na všetkých obyvateľov obce.
Príslušníci cieľovej skupiny trpia absenciou hodnotového systému, ktorý by ich doviedol k autonómii. Terénna sociálna práca má tento stav napraviť a pripraviť priestor na následné programy, kde sa cieľová skupina mení na všetkých obyvateľov. Špecifickou jednotkou, alebo inak povedané základnou jednotkou pre aplikáciu terénnej sociálnej práce je rodina klienta.

5. Dlhodobé ciele terénnej sociálnej práce
Dlhodobým cieľom sociálnej terénnej práce je zmena situácie v obci, kde budú mať všetci obyvatelia rovnaký prístup ku všetkým výhodám a aktivitám bežne v obci ponúkaným. Preto je nutné (a prostriedkami sociálnej a na ňu naväzujúcej komunitnej práce možné) dosiahnuť stav, ktorý je charakterizovaný:
-	funkčnou gramotnosťou všetkých obyvateľov obce
-	absenciou negatívnych stereotypov majority vo vzťahu k minorite a naopak
-	vedomím zodpovednosti za vlastný život a iniciatívou k nemu
-	pochopením, že rozvoj obce je možný len pokiaľ v nej nežijú obyvatelia adaptovaní na prežitie v extrémnych podmienkach – teda praktizujúci alternatívny hodnotový systém „kultúry chudoby“
-	štandardná úroveň vzdelanosti všetkých obyvateľov obce
-	právna stabilita, predovšetkým k nehnuteľnému majetku a pozemkom

6. Čiastkové ciele terénnej sociálnej  práce
Ideálnym cieľovým stavom projektu je otvorená komunita, ktorá bude mať mechanizmy na riešenie svojich vlastných problémov, a obyvatelia ktorej budú mať potenciál vlastnými silami prekonávať prekážky. Cieľom je budovanie vnútorných aj vonkajších štruktúr a vzťahov komunity. Zapojenie čo najviac ľudí z lokality do všetkých aktivít môže na jednej strane zmeniť subjektívny pocit vykorenenosti a zbytočnosti, ak ide o obyvateľov rómskej osady, na strane druhej, ak ide o dobrovoľníkov  z radov majority, upevňuje sa pocit zodpovednosti za osud lokality a stierajú sa hrany nedorozumenia medzi obidvomi segregovanými komunitami. Ciele, ktoré chce terénny pracovník dosiahnuť sú:
-	zvýšenie sociálnej mobility konkrétneho klienta a jeho schopnosti riadiť si svoj život samostatne
-	sprostredkovanie (klientom) služieb a aktivít, ktoré sú lokálne dostupné ale poskytovatelia o klientoch nevedia alebo klienti nevedia o službe
-	iniciovanie štrukturálnych zmien a ozdravných procesov v lokalite
-	minimalizovanie rizík spojených so životom v sociálne znevýhodňujúcom prostredí
-	na miestnej úrovni zmena prístupu samospráv k sociálne vylúčeným lokalitám, podieľanie sa spolu s klientmi na komunitnom plánovaní a rozhodovaní
-	spolupráca so subjektami realizujúcimi v lokalite rozvojové programy

7. Následné komunitné programy – Komplexný rozvojový program rómskych osád
Terénna sociálna práca je východiskom pre realizáciu následných programov. Domnievame sa, že až realizácia následných programov završuje terénnu sociálnu prácu. Bez ich realizácie považujeme terénnu sociálnu prácu z dlhodobého hľadiska za nepostačujúcu a neriešiacu komplexnú situáciu v rómskych osadách. Terénny sociálny pracovník vytvára priestor a štruktúru nutnú pre ich realizáciu, sám sa na niektorých podieľa. Jeho úloha sa postupne mení od sociálneho pracovníka na komunitného organizátora. Programy, ktoré nasledujú po terénnej sociálnej práci sú:
-	komunitné programy, v zmysle komunitného organizovania
-	vzdelávacie programy
-	programy zamestnanosti
-	zdravotné programy
-	programy rozvoja bývania, budovania infraštruktúry, záchrana existujúceho bývania
-	kultúrne a pastoračné programy

8. Personálne zabezpečenie
Základným predpokladom a prvým dielčím cieľom programu je nájsť pomáhajúceho pracovníka – sprievodcu, mediátora, organizátora, komunitného plánovača, poradcu, kontrolóra. Pri výbere vidíme možnosť spolupráce s absolventmi Katedry rómskej kultúry Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre a s absolventmi tréningových kurzov Nadácie Šándora Máraiho.  
Vzdelávanie sociálnych terénnych pracovníkov by malo zahŕňať vstupné a špecializačné kurzy v oblasti práva, problematiky národnostných menšín, sociálnej politiky, sociálnej práce a psychológie, verejne správy a pod., prax v lokalitách, kde sa už podobná práca prevádza. Úspešnosť jednotlivých sociálnych terénnych pracovníkov je podmienená aj supervíziou a externou podporou zo strany zamestnávateľa (semináre, priebežné stretnutia a školenia).
Terénny sociálny pracovník by mal mať pre svoju činnosť vytvorené primerané technické ako aj osobné podmienky.

9. Príprava lokality a výskum
Akákoľvek rozvojová práca v mnohopočetne deprivovaných lokalitách je obtiažná predovšetkým vďaka existencii špecifických vnútorných aj vonkajších vzťahových rámcov. Preto pre každú lokalitu existuje konkrétny plán, ktorý sa aktuálne podľa potreby reviduje.  Realizácii sociálnej terénnej práce v akejkoľvek obci musí predchádzať výskum, ktorý adekvátne popíše konkrétnu situáciu v obci, bude formulovať konkrétne možnosti a riziká. Takýto popis je nutný pre stanovenie stratégie a taktiky nielen pre sociálnu prácu v teréne ale aj pre následné programy budovania infraštruktúry, výstavby bytov, vzdelávacích a zdravotných programov, zakladania komunitných centier a podobne. Úlohou odbornej pracovnej skupiny zriadenej Sekretariátom splnomocnenkyne vlády bude na základe určených kritérií vytypovať obce vhodné pre realizáciu Komplexného rozvojového programu a pre terénnu sociálnu prácu. Hlavnými témami výskumu bude:
-	popis sociálnej štruktúry obce so zameraním na rómsku osadu – zvláštny dôraz sa bude klásť na elity vrátane „úžerníckych“
-	technický popis obce 
-	možnosti realizácie infraštruktúry a výstavby
-	možnosti ekonomického rozvoja obce
-	úroveň vzťahov a komunikácie medzi majoritou a minoritou
-	politika lokálnych autorít a ich záujem o riešenie problémov, a pod.
-	možnosti zapojenia iných subjektov pôsobiacich v danej lokalite – mimovládne organizácie, spolky, cirkev

10. Harmonogram – fázy
1.fáza – výskum, jeho hodnotenie a výber lokalít 
2.fáza – výber a školenie sociálnych terénnych pracovníkov
3.fáza – prax sociálnych terénnych pracovníkov
4.fáza – realizácia terénnej sociálnej asistencie 
5.fáza – realizácia komunitných programov (vzdelávanie, komunitné centrá a pod.)
6.fáza – zahájenie Komplexného rozvojového programu

Činnosti v jednotlivých fázach budú pokračovať po celú dobu trvania programu, ale s odlišnou intenzitou.
Po skončení 5. fázy by mala byť miera komunitnej organizácie taká, aby mohla efektívne pracovať bez prítomnosti terénneho pracovníka. V priebehu realizácie dochádza ku stálemu hodnoteniu a korigovaniu jednotlivých krokov programu, ktoré bude koordinovať pracovná skupiny splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity.

11.Finančné zabezpečenie
Obsahuje položky
Náklady na výskum a vyhodnotenie obce 
Platy odbornej pracovnej skupiny 
Cestovné, ubytovanie, strava odbornej pracovnej skupiny
Plat terénneho pracovníka
Prevádzkové náklady koordinátora
Plat koordinátora terénnej práce
Prevádzkové náklady koordinátora
Vstupné školenie na 1 pracovníka (cestovné, ubytovanie, strava, lektori, študijný materiál)

Finančné náklady budú spracované a predložené na rokovanie vlády SR v priebehu apríla 2002.