Dodatok
 
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 718/2004 Z. z.

1. V bode 31 v § 11 odseky 14 a 15 znejú:
„(14) Na účely tohto zákona sa pod pojmom minimálna mzda samostatne zárobkovo činnej osoby a osoby podľa odseku 2 rozumie minimálna mzda podľa osobitného predpisu,39z) platná k 1. januáru kalendárneho roka, za ktorý sa platí poistné. 

(15) Minimálna mzda samostatne zárobkovo činnej osoby a osoby podľa odseku 2 sa znižuje o pomernú časť minimálnej mzdy podľa odseku 12 prislúchajúcej k počtu kalendárnych dní, počas ktorých za ňu platí poistné štát podľa odseku 8 písm. c), f), m) a s) alebo počas ktorých sa nepovažovala za samostatne zárobkovo činnú osobu a osobu podľa odseku 2.“.

2. Bod 34 sa vypúšťa.

3. V bode 37 v § 13 ods. 5 sa vypúšťajú tieto slová:
„poistné na sociálne poistenie,47) poistné na sociálne zabezpečenie48) a príspevky na starobné dôchodkové sporenie podľa osobitného predpisu.48a)“.

4. V bode 37 v § 13 ods. 6 sa vypúšťajú tieto slová:
„poistné na sociálne poistenie,47) poistné na sociálne zabezpečenie48) a príspevky na starobné dôchodkové sporenie podľa osobitného predpisu.48a)“.

5. V bode 37 znenie § 13 ods. 6 sa označuje ako alternatíva I.

6. V bode  37 v § 13 odsek 6 alternatíva II znie:
„(6) Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby je vo výške pomeru základu dane z príjmu fyzických osôb podľa osobitného predpisu,46) okrem príjmov z prenájmov a príjmov, z ktorých sa vyberá daň zrážkou,39t) v súvislosti s prevádzkovaním samostatnej zárobkovej činnosti v rozhodujúcom období, ktorý nie je znížený o poistné na verejné zdravotné poistenie a 2,14.“.

7. V bode 37 v § 13 odseky 7 až 9 znejú:
„(7) Vymeriavací základ poistenca podľa § 11 ods. 2 je príjem, ktorý podlieha dani z príjmov39v) dosiahnutý v rozhodujúcom období, okrem príjmov z prenájmu a príjmov, z ktorých sa daň vyberá zrážkou.47) Ak poistenec takýto príjem nemá, je vymeriavacím základom ním určená suma.

(8) Vymeriavací základ poistenca, u ktorého dochádza v rozhodujúcom období postupne alebo súčasne k súbehu platiteľov poistného podľa § 11 ods. 1 písm. a) až c) a osôb uvedených v § 11 ods. 2  je úhrn vymeriavacích základov podľa odsekov 1 až 7;  v období, v ktorom je poistenec považovaný za samostatne zárobkovo činnú osobu a nie je považovaný za zamestnanca, sa do úhrnu vymeriavacieho základu započítava najmenej minimálna mzda podľa § 11 ods. 14 a 15 za každý kalendárny mesiac, počas ktorého má platiteľ povinnosť platiť poistné a v období, v ktorom je poistenec považovaný za osobu podľa § 11 ods. 2, sa do úhrnu vymeriavacieho základu započítava najmenej suma vypočítaná ako súčin koeficientu pre osobu podľa § 11 ods. 2 a minimálnej mzdy podľa § 11 ods. 14 a 15 za každý kalendárny mesiac, počas ktorého má platiteľ povinnosť platiť poistné. 

(9) Vymeriavací základ
a)	podľa odsekov 1 až 6 je najmenej úhrn minimálnych miezd podľa § 11 ods. 12 až 16 za všetky kalendárne mesiace rozhodujúceho obdobia, počas ktorých mal príslušný platiteľ poistného povinnosť platiť poistné,
b)	podľa odseku 7 je najmenej úhrn súčinu koeficientu pre osobu podľa § 11 ods. 2 a minimálnych miezd podľa § 11 ods. 14 až 16 za všetky kalendárne mesiace rozhodujúceho obdobia, počas ktorých mal príslušný platiteľ poistného povinnosť platiť poistné,
c)	podľa odseku 8 je najmenej úhrn súčtu vymeriavacích základov podľa písmen a) a b); ak dochádza súčasne k súbehu platiteľov poistného podľa § 11 ods. 1 písm. a) až c), do úhrnu minimálnych miezd sa započítava vyššia minimálna mzda z minimálnych miezd ustanovených podľa § 11 ods. 12 až 15,
d)	podľa odsekov 1 až 8 je najviac 36 - násobok priemernej mesačnej mzdy.“.

8. V bode 37 sa § 13 dopĺňa odsekom 14, ktorý znie:
„(14) Koeficient podľa odseku 9 písm. b) pre osobu podľa § 11 ods. 2 sa vypočíta ako podiel súčinu sadzby podľa § 12 ods. 1 písm. e) a priemernej mzdy a súčinu sadzby podľa § 12 ods. 1 písm. d) a minimálnej mzdy.39v)“.

9. V bode 41 znenie § 16 ods. 2 písm. b) sa označuje ako alternatíva I.

10. V bode 41 v § 16 ods. 2 písmeno b) alternatíva II znie:
„b) 	samostatne zárobkovo činná osoba vo výške poistného určeného sadzbou poistného [§ 12 písm. b)] z pomeru sumy pomernej časti základu dane z príjmu fyzických osôb podľa osobitného predpisu dosiahnutého v súvislosti so samostatnou zárobkovou činnosťou za kalendárny rok, ktorý nie je znížený o poistné na verejné zdravotné poistenie a 2,14 a ktorý 
1.	dva roky predchádza rozhodujúcemu obdobiu pre platenie preddavkov od 1. januára do 30. júna,
2.	jeden rok predchádza rozhodujúcemu obdobiu pre platenie preddavkov od 1. júla do 31. decembra,“.

11. V bode 41 v § 16 ods. 6 ods. 2 písm. b) sa vypúšťajú tieto slová:
„poistné na sociálne poistenie,47) poistné na sociálne zabezpečenie48) a príspevky na starobné dôchodkové sporenie podľa osobitného predpisu.48a)“.

12.V bode 41 v § 16 ods. 8 písmeno e) znie:
„e)	osoby podľa § 11 ods. 2 je najmenej 14% zo súčinu koeficientu pre osobu podľa § 11 ods. 2  (§ 13 ods. 14) a minimálnej mzdy podľa § 11 ods. 14 a 15 a najviac 14 % z trojnásobku priemernej mesačnej mzdy; ak je osoba podľa § 11 ods. 2 osobou so zdravotným postihnutím, najmenej 7 % zo súčinu koeficientu pre osobu podľa § 11 ods. 2  (§ 13 ods. 14) a minimálnej mzdy podľa § 11 ods. 14 a 15 a najviac 7 % z trojnásobku priemernej mesačnej mzdy.“.

13. V bode 44  v § 19 odsek 1 znie:
„(1) Poistenec je povinný vykonať ročné zúčtovanie poistného za predchádzajúci kalendárny rok a podať ho v príslušnej zdravotnej poisťovni do 28. februára nasledujúceho kalendárneho roka; okrem poistencov, ktorí boli počas celého predchádzajúceho kalendárneho roka 
a) 	poistencami, za ktorých platí poistné štát a úhrn ich vymeriavacích základov podľa § 13 ods. 1 až 8 nepresiahol polovicu úhrnu minimálnych miezd za predchádzajúci kalendárny rok, 
b) 	platiteľmi podľa § 11 ods. 2 a ich príjem podľa § 13 ods. 7 nepresiahol úhrn súčinu koeficientu podľa § 13 ods. 14 a minimálnych miezd podľa § 11 ods. 14 až 16 za predchádzajúci kalendárny rok.“. 

14. V bode 68 znenie § 31 ods. 4 sa označuje ako alternatíva I.

15. Alternatíva II :
Bod 68 sa vypúšťa.

16. V bode 69 v § 31 ods. 7 sa vypúšťajú tieto slová:
„poistné na sociálne poistenie,47) poistné na sociálne zabezpečenie48) a príspevky na starobné dôchodkové sporenie podľa osobitného predpisu.48a)“.

Odôvodnenie :
Novela zákona odstráni technický problém pri ročnom zúčtovaní poistného samostatne zárobkovo činnej osoby. Doteraz totiž výška poistného samostatne zárobkovo činnej osoby závisela od výšky základu dane, pričom ale výška základu dane závisela od výšky poistného. Pri výpočte poistného teda vznikol zdanlivo začarovaný kruh. Riešenie, navrhované v novele, tento začarovaný kruh odstráni, a to tak, že výška poistného SZČO bude na korunu rovnaká, ako doteraz. Je pravdou, že proces hľadania konečného riešenia výpočtu poistného nebol jednoduchý a priebežne zverejnené návrhy novely mohli verejnosť uviesť do omylu, ale úlohou legislatívneho procesu v plnom význame tohto slova je postupne upresňovať formulácie zákona tak, aby bol dokonalý výsledok, nie čiastkový návrh.
Samostatne zárobkovo činná osoba platí poistné na verejné zdravotné poistenie z vymeriavacieho základu, ktorý nie je znížený len o zdravotné poistenie. Toto riešenie má dopad na samostatne zárobkovo činné osoby v prepočte na 1 osobu 33 Sk na mesiac.

Ďalšie zmeny sa týkajú tzv. dobrovoľne nezamestnaných osôb alebo samoplatcov. Po dohode s Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, budú tieto osoby platiť poistné najmenej vo výške platby poistného štátu za poistencov podľa § 11 ods. 8 (4 % z priemernej mesačnej mzdy), t.j. v roku 2005 by mala platiť 575,- Sk atď.
Od 1. januára 2005 štát platí poistné na zdravotné poistenie za všetkých poistencov, ktorí nie sú zamestnancami ani SZČO. V novele zákona sa navrhuje zmena - štát bude platiť poistné len za taxatívne vymenovaný okruh osôb. V zásade pritom pôjde o osoby, ktoré nie sú schopné zárobkovej činnosti – nezaopatrené deti, dôchodcovia, osoby starajúce sa o dieťa, osoby evidované ako uchádzači o zamestnanie, atď. Znamená to, že tzv. dobrovoľne nezamestnané osoby si budú musieť platiť poistné sami. Odhaduje sa, že týchto osôb je približne 180000 – znamená to teda pre štát – a teda pre všetkých daňových poplatníkov - úsporu v roku 2006 okolo 1,3 miliardy korún oproti stavu, keby štát za tieto osoby poistné aj naďalej platil. 

Ak bude mať tzv. dobrovoľne nezamestnaná osoba príjem podľa § 5 a 6 zákona o dani z príjmov presahujúci stanovenú hranicu (približne 4104 Sk) a nie je zamestnancom ani samostatne zárobkovo činnou osobou, platí poistné vo výške 14% z tohto príjmu. Za zamestnanca nepovažujeme osobu, ktorá pracuje na základe dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru a za samostatne zárobkovo činnú osobu nepovažujeme napríklad osobu, ktorá sa dobrovoľne neprihlási ako autor, hoci z tejto činnosti má pravidelný príjem.

Hranica sa stanovuje tak, aby minimálny odvod bol najmenej vo výške poistného štátu (575).

Hranica = koeficient * minimálna mzda, pričom

koeficient =   4% * priemerná mzda
                     				       14% * minimálna mzda

Alternatíva II
1.	nevyžaduje zmenu vymeriavacieho základu pre poistné na zdravotné poistenie, 
2.	rieši len súčasný technický problém ročného zúčtovania SZČO a abstrahuje od zámeru vlády zjednocovať vymeriavacie základy a zaviesť ročné zúčtovanie aj v sociálnom poistení,
3.	Toto riešenie je fiskálne neutrálne vzhľadom na súčasný stav podľa zákona č. 580/2004 Z. z.. Základ dane bude ovplyvnený netto výsledkom z ročného zúčtovania (t.j. po zohľadnení preplatkov aj nedoplatkov) poistného od všetkých samostatne zárobkovo činných osôb. Nedoplatok sa vyskytne u samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré:
-	začali vykonávať živnosť v rámci rozhodujúceho roka, takže platili odvody z minimálneho vymeriavacieho základu a ich príjem zo živnosti prekročil 156 tis. Sk za rok,
-	platili preddavky podľa predchádzajúceho základu dane, ktorý je nižší ako základ dane v rozhodujúcom období,
-	neplatili preddavky, pretože vykonávajú živnosť popri zamestnaní a v ročnom zúčtovaní musia doplatiť poistné do výšky ich reálneho príjmu zo živnosti so zohľadnením maximálneho vymeriavacieho základu.

Navrhované riešenie vychádza z matematického vzorca:

Poistné = 14% * (príjem – ostatné náklady – poistné)/2

potom úpravou dostaneme:
Poistné = 14% * (príjem – ostatné náklady)/ 2,14