NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY
II. volebné obdobie  

1494

Vládny návrh 

Zákon
z ........................... 2002, 
ktorým sa mení a dopĺňa Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone: 

Čl. I

Zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení zákona č. 58/1969 Zb., zákona č. 131/1982 Zb., zákona č. 94/1988 Zb., zákona č. 188/1988 Zb., zákona č. 87/1990 Zb., zákona  č.  105/1990 Zb.,  zákona  č.  116/1990  Zb.,  zákona  č.  87/1991 Zb.,  zákona č. 509/1991 Zb., zákona č. 264/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994 Z. z., zákona č. 153/1997 Z. z., zákona č. 211/1997 Z. z., zákona č. 252/1999 Z. z., zákona č. 218/2000 Z. z., zákona č. 261/2001 Z. z., zákona č. 281/2001 Z. z., zákona č. 23/2002 Z. z., zákona č. 34/2002 Z. z. a zákona č. 95/2002 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.	§ 106 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: „(3) Právo na náhradu škody spôsobenú korupciou sa premlčí za tri roky odo dňa nadobudnutia právoplatnosti odsudzujúceho rozhodnutia súdu o spáchaní niektorého trestného činu korupcie, najneskôr za desať rokov odo dňa spáchania tohto trestného činu. “.

2.	V § 142 ods. 1 sa na konci tretej vety dopĺňajú slová: „a na násilné správanie sa podielového spoluvlastníka voči ostatným spoluvlastníkom .“

3.	 Doterajší text §  146 sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie: „(2) Ak sa  z dôvodu fyzického alebo psychického násilia, alebo hrozby takéhoto násilia vo vzťahu k manželovi alebo k  blízkej osobe, ktorá býva v spoločnom dome alebo byte, stalo ďalšie spolužitie neznesiteľným, môže súd na návrh jedného z manželov obmedziť užívacie právo druhého manžela  k domu alebo bytu patriacemu do bezpodielového spoluvlastníctva,  prípadne ho z jeho užívania úplne vylúčiť.“

4.	§ 151a až 151m znejú: 
„§ 151a

	Záložné právo slúži na zabezpečenie pohľadávky a jej príslušenstva tým, že oprávňuje záložného veriteľa uspokojiť sa alebo domáhať sa uspokojenia pohľadávky z predmetu záložného práva (ďalej len „záloh“), ak pohľadávka nie je riadne a včas splnená. 

§ 151b

	(1) Záložné právo vzniká na základe písomnej zmluvy, schválenej dohody dedičov o vyporiadaní dedičstva, rozhodnutia súdu alebo správneho orgánu alebo zo zákona.  Zmluva o zriadení záložného práva  na hnuteľnú vec nemusí byť uzatvorená v písomnej forme, ak záložné právo vzniká odovzdaním veci podľa tohto zákona.
	(2) V zmluve o zriadení záložného práva sa musí určiť pohľadávka, ktorá sa záložným právom zabezpečuje a záloh. 
(3) V zmluve o zriadení záložného sa musí určiť najvyššia hodnota istiny, do ktorej sa pohľadávka zabezpečuje, ak zmluva o zriadení záložného práva neurčuje hodnotu zabezpečenej pohľadávky. 
(4) Záloh môže byť v zmluve o zriadení záložného práva určený jednotlivo, čo do množstva a druhu alebo iným spôsobom tak, aby kedykoľvek počas trvania záložného práva bolo možné záloh určiť. 

§ 151c

	(1) Záložným právom môže byť zabezpečená peňažná pohľadávka ako aj nepeňažná pohľadávka, ktorej hodnota je určitá alebo kedykoľvek počas trvania záložného práva určiteľná. 
(2) Záložným právom môže byť zabezpečená aj pohľadávka, ktorá vznikne v budúcnosti alebo ktorej vznik závisí od splnenia podmienky.
 (3) Záložné právo prechádza pri prevode alebo prechode pohľadávky zabezpečenej záložným právom na nadobúdateľa pohľadávky. To platí aj v prípade inej zmeny v osobe oprávnenej zo zabezpečenej pohľadávky.

§ 151d

	(1) Záloh môže byť vec, právo, iná majetková hodnota, byt alebo nebytový priestor, ktoré sú prevoditeľné, ak zákon  neustanovuje inak^3a). Záloh môže byť aj súbor vecí, práv alebo iných majetkových hodnôt, podnik alebo časť podniku alebo iná hromadná vec. 
	(2) Záložné právo sa vzťahuje na záloh, jeho súčasti, plody a úžitky a príslušenstvo, ak zmluva o zriadení záložného práva alebo zákon neustanovuje inak. Na plody a úžitky sa záložné právo vzťahuje až do ich oddelenia od zálohu, ak zmluva o zriadení záložného práva nestanovuje inak. 
	(3) Záložné právo môže byť zriadené  na vec, byt alebo nebytový priestor vo vlastníctve záložcu alebo na právo alebo inú majetkovú hodnotu, ktoré patria záložcovi. 
 	(4) Záložné právo možno zriadiť aj na vec, právo, inú majetkovú hodnotu, byt alebo nebytový priestor,  ktorý záložca nadobudne v budúcnosti,  a to aj v prípade, ak vec, právo, iná majetková hodnota, byt alebo nebytový priestor vzniknú v budúcnosti, alebo ktorých vznik závisí od splnenia podmienky.
	(5) Pohľadávka môže byť zabezpečená aj záložným právom zriadeným na niekoľko samostatných zálohov. 
	(6) Akákoľvek dohoda zakazujúca zriadiť záložné právo je neúčinná voči tretím osobám.

§ 151e

	(1) Na vznik záložného práva sa vyžaduje jeho registrácia v Notárskom centrálnom registri záložných práv (ďalej len „register záložných práv“) zriadenom podľa osobitného zákona^3b), ak tento alebo osobitný zákon neustanovuje inak. 	
	(2) Na vznik záložného práva k nehnuteľnostiam, bytom a nebytovým priestorom sa vyžaduje jeho zápis v katastri nehnuteľností. 
	(3) Na vznik záložného práva k niektorým veciam, právam alebo iným majetkovým hodnotám ustanoveným osobitným zákonom sa vyžaduje jeho registrácia v osobitnom registri ^3c).	
(4) Záložné právo, na vznik ktorého sa vyžaduje jeho zápis v katastri nehnuteľností alebo registrácia v osobitnom registri (ďalej len „registrácia v osobitnom registri“) podľa odseku 2 alebo  3 nepodlieha registrácii v registri záložných práv. 
	(5) Záložné právo na hnuteľnú vec vzniká jej odovzdaním záložnému veriteľovi alebo tretej osobe do úschovy, ak sa na tom záložca a záložný veriteľ dohodli. Takto vzniknuté záložné právo môže byť kedykoľvek počas trvania záložného práva registrované v registri záložných práv; ak sa zmluva o zriadení záložného práva neuzatvorila v písomnej forme vyžaduje sa písomné vyhotovenie potvrdenia o obsahu zmluvy podpísané záložcom a záložným veriteľom pred registráciou záložného práva.

§ 151f

	(1) Na vznik záložného práva k súboru vecí, práv  alebo iných majetkových hodnôt, podniku alebo časti podniku ako celku sa vyžaduje registrácia v registri záložných práv. Na vznik záložného práva k jednotlivým súčastiam zálohu, pre ktoré to tento alebo osobitný zákon ustanovuje, sa vyžaduje aj registrácia v osobitnom registri.
(2) Záložné právo k veci, bytu alebo nebytovému priestoru, právu alebo inej majetkovej hodnote, ktoré záložca nadobudne v budúcnosti, ktoré vzniknú v budúcnosti, alebo ktorých vznik závisí od splnenia podmienky vznikne nadobudnutím vlastníckeho práva k veci, bytu alebo nebytovému priestoru alebo nadobudnutím iného práva alebo inej majetkovej hodnoty záložcom; to neplatí, ak záložné právo, na ktorého vznik sa vyžaduje jeho registrácia v registri záložných práv nebolo registrované pred nadobudnutím vlastníckeho práva k veci, iného práva alebo inej majetkovej hodnoty záložcom. 
(3) Záložné právo k veci, bytu, nebytovému priestoru, právu alebo inej majetkovej hodnote, ktoré záložca nadobudne v budúcnosti, ktoré vzniknú v budúcnosti alebo ktorých vznik závisí od splnenia podmienky, na vznik ktorého sa vyžaduje podľa tohto alebo osobitného zákona jeho registrácia                        v osobitnom registri, zapíše sa vznik záložného práva do tohto registra ku dňu nadobudnutia vlastníckeho práva k veci, bytu alebo nebytovému priestoru alebo nadobudnutia iného práva alebo inej majetkovej hodnoty záložcom.

§ 151g 

	(1) Žiadosť o registráciu záložného práva v registri záložných práv alebo žiadosť o registráciu v osobitnom registri, ak sa na vznik záložného práva vyžaduje podľa tohto alebo osobitného zákona registrácia v osobitnom  registri, podáva v prípade vzniku záložného práva na základe písomnej zmluvy záložca, v ostatných prípadoch záložný veriteľ, ak osobitný zákon neustanovuje inak. Ak záložné právo vzniká  rozhodnutím súdu alebo správneho orgánu vykoná sa registrácia na základe rozhodnutia príslušného súdu  alebo správneho orgánu, ktorý záložné právo zriadil.
	(2) Ak nastanú zmeny údajov týkajúce sa záložného práva, je osoba, ktorej to ukladá zákon, inak osoba ktorej sa zmena údajov týka, povinná požiadať o zmenu registrácie v registri záložných práv alebo v osobitnom registri. Ak nemožno určiť osobu, ktorej sa zmena údajov týka, má túto povinnosť záložca,  ak zákon neustanovuje inak.
	(3) Povinnosť podľa odseku 2 musí povinná osoba splniť bez zbytočného odkladu odo dňa, keď nastala skutočnosť, z ktorej zmena údajov o záložnom práve vyplýva. Ak sú návrh na registráciu zmeny údajov povinné podať viaceré osoby, považuje sa táto povinnosť za splnenú, ak je splnená jednou z nich, ak zákon neustanovuje, že návrh na registráciu zmeny údajov sú tieto osoby povinné podať spoločne.
	(4) Osoba, ktorá poruší povinnosti podľa odseku 2 a 3 zodpovedá za škodu, ktorú tým spôsobí.

§ 151h

	(1) Pri prevode alebo prechode zálohu pôsobí záložné právo voči nadobúdateľovi zálohu, ak zmluva o zriadení záložného práva neurčuje, že  záložca môže záloh alebo časť zálohu previesť bez zaťaženia záložným právom alebo ak tento alebo osobitný zákon  neustanovuje inak.
(2) Na nadobúdateľa zálohu, voči ktorému pôsobí záložné právo, prechádzajú účinnosťou prevodu alebo prechodu všetky práva a povinnosti záložcu zo zmluvy o zriadení záložného práva. Nadobúdateľ zálohu, voči ktorému pôsobí záložné právo, je povinný strpieť výkon záložného práva a  vzťahuje sa na neho právna úprava práv  a povinností záložcu. 
	(3) Záložné právo nepôsobí voči nadobúdateľovi  zálohu, ak záložca previedol záloh v  bežnom obchodnom styku v rámci  výkonu predmetu podnikania. Záložné právo nepôsobí voči nadobúdateľovi zálohu ani vtedy, ak bol v čase prevodu alebo prechodu zálohu pri vynaložení náležitej starostlivosti dobromyseľný, že nadobúda záloh nezaťažený záložným právom. Ak je záložné právo registrované v registri záložných práv, predpokladá sa, že nadobúdateľ zálohu nie je dobromyseľný,  ak nepreukáže opak. 
	(4) Ustanovenie odseku 3 sa nevzťahuje na záložné právo, ktoré vzniká registráciou v osobitnom registri, ak sa na jeho vznik vyžaduje podľa tohto alebo osobitného zákona registrácia v osobitnom registri.
 (5) Záložca a nadobúdateľ zálohu sú povinní zaregistrovať  zmenu v osobe záložcu do registra záložných práv alebo do osobitného registra, ak sa na vznik záložného práva vyžaduje podľa tohto alebo osobitného zákona registrácia v osobitnom registri; za škodu spôsobenú porušením tejto povinnosti zodpovedajú spoločne a nerozdielne. 
(6) Viesť  výkon rozhodnutia  alebo  exekučné konanie na záloh možno  iba ak je oprávneným záložný veriteľ alebo ak záložný veriteľ s výkonom rozhodnutia alebo exekúcie súhlasí.“.

§ 151i

(1) Záložca môže záloh používať zvyčajným spôsobom, je však povinný zdržať sa všetkého, čím sa okrem bežného opotrebovania hodnota zálohu zmenšuje, ak zmluva o zriadení záložného práva neustanovuje inak.
 (2) Ak je zálohom hnuteľná vec a záloh bol odovzdaný záložnému veriteľovi, je záložný veriteľ povinný zverený záloh chrániť  pred poškodením, stratou a zničením; zverený záloh je oprávnený užívať len so súhlasom záložcu. 
(3) Ak záložnému veriteľovi  vzniknú v dôsledku plnenia povinností podľa odseku 2 náklady, má voči záložcovi právo na úhradu nevyhnutne a účelne vynaložených nákladov.

§ 151j

	(1)  Ak pohľadávka  zabezpečená záložným  právom nie je riadne a včas splnená, môže záložný veriteľ začať výkon záložného práva. V rámci výkonu záložného práva sa môže záložný veriteľ uspokojiť spôsobom určeným v zmluve, alebo predajom zálohu na dražbe podľa osobitného zákona^3d), alebo domáhať uspokojenia predajom zálohu podľa osobitných zákonov.^3e)
	(2)   Ak pohľadávka zabezpečená záložným právom nie je riadne a včas splnená, môže sa záložný veriteľ uspokojiť alebo domáhať uspokojenia zo zálohu aj vtedy, keď je zabezpečená pohľadávka premlčaná. 
	(3) Akákoľvek dohoda uzatvorená pred splatnosťou pohľadávky zabezpečenej záložným právom, na základe ktorej sa záložný  veriteľ môže uspokojiť tým, že nadobudne vlastnícke právo k veci, bytu alebo nebytovému priestoru, iné právo alebo inú majetkovú hodnotu, na ktoré je zriadené záložné právo, je neplatná, ak zákon neustanovuje inak.
(4) Ak je na zabezpečenie tej istej pohľadávky zriadené záložné právo k viacerým samostatným zálohom, záložný veriteľ je oprávnený uspokojiť sa alebo domáhať sa uspokojenia pohľadávky z ktoréhokoľvek z nich, ktorý postačuje na uspokojenie pohľadávky, inak zo všetkých.
(5) Ak je zálohom podnik alebo jeho časť je záložný veriteľ oprávnený uspokojiť sa alebo domáhať sa uspokojenia z  podniku alebo jeho časti ako celku, iba ak vzniklo záložné právo k všetkým súčastiam podniku  alebo jeho časti.

§ 151k

(1) Ak vzniklo na  zálohu viac záložných práv je pre uspokojenie záložných  práv rozhodujúce poradie ich registrácie v registri záložných práv počítané od najstaršej registrácie alebo ich registrácie v  osobitnom  registri. 
(2) Ak vznikne na  hnuteľnej veci  viac záložných práv a niektoré z nich vznikne odovzdaním veci, majú pre uspokojovanie záložných práv prednosť záložné práva registrované v registri záložných práv podľa poradia ich registrácie.
 (3) Ak vznikne na zálohu viac záložných práv, môžu sa záložní veritelia dohodnúť o poradí ich záložných práv rozhodujúcom pre ich uspokojenie. Takáto dohoda nadobúda účinnosť registráciou dohodnutého poradia v registri záložných práv alebo registráciou  v osobitnom registri, ak sa na vznik záložného práva vyžaduje registrácia v osobitnom registri, na základe  žiadosti všetkých na dohode zúčastnených záložných veriteľov. Dohoda, na základe ktorej by sa mohla záložnému veriteľovi, ktorý nie je jej účastníkom, zhoršiť vymožiteľnosť pohľadávky pri výkone záložného práva,  je neúčinná voči tejto osobe. 

§ 151l

	(1) Začatie výkonu záložného práva je záložný veriteľ povinný písomne oznámiť záložcovi a  dlžníkovi, ak osoba dlžníka nie je totožná s osobou záložcu a pri záložných právach registrovaných v registri záložných práv aj zaregistrovať začatie výkonu záložného práva v tomto registri. V písomnom oznámení o začatí výkonu záložného práva musí záložný veriteľ uviesť spôsob, akým sa  uspokojí alebo sa bude domáhať uspokojenia zo zálohu.
	(2) Po oznámení začatia výkonu záložného práva nesmie záložca bez súhlasu záložného veriteľa záloh previesť. Porušenie zákazu nemá účinky voči osobám, ktoré nadobudli záloh od záložcu v  bežnom obchodnom styku v rámci predmetu podnikania záložcu, okrem prípadu, že nadobúdateľ vedel alebo vzhľadom na všetky okolnosti mohol vedieť, že bol začatý výkon záložného práva. 
(3) Záložný veriteľ má voči záložcovi právo na úhradu nákladov nevyhnutne a účelne vynaložených v súvislosti s výkonom záložného práva.

§ 151m

(1)	Predať záloh spôsobom určeným v zmluve o zriadení záložného práva alebo na dražbe môže záložný veriteľ najskôr po uplynutí 30 dní  odo dňa  oznámenia  začatia výkonu záložného práva záložcovi a  dlžníkovi, ak osoba dlžníka nie je totožná s osobou záložcu. Ak je záložné právo registrované v registri záložných práv a deň registrácie začatia výkonu záložného práva v registri záložných práv je neskorší ako deň oznámenia o začatí výkonu záložného práva záložcovi a dlžníkovi, ak osoba dlžníka nie je totožná s osobou záložcu začína plynúť 30 dňová lehota odo dňa registrácie začatia výkonu záložného práva v registri záložných práv.	
(2) Záložca a záložný veriteľ  sa môžu po oznámení o začatí výkonu záložného práva dohodnúť, že záložný veriteľ je oprávnený predať záloh spôsobom dohodnutým v zmluve o zriadení záložného práva alebo na dražbe aj pred uplynutím lehoty podľa odseku 1. 
(3) Záložný veriteľ, ktorý začal výkon záložného práva s cieľom uspokojiť svoju pohľadávku spôsobom dohodnutým v zmluve o zriadení záložného práva, môže kedykoľvek počas výkonu záložného práva zmeniť spôsob výkonu záložného práva a predať záloh na dražbe alebo domáhať sa uspokojenia predajom zálohu podľa osobitných zákonov. Záložný veriteľ je povinný informovať záložcu o zmene spôsobu výkonu záložného práva.
(4) Záložca je povinný strpieť výkon záložného práva a je povinný poskytnúť záložnému veriteľovi súčinnosť potrebnú pre výkon záložného práva. Najmä je povinný vydať záložnému veriteľovi záloh a doklady potrebné na prevzatie, prevod  a užívanie zálohu a poskytnúť akúkoľvek inú súčinnosť určenú v zmluve o zriadení záložného práva. Rovnakú povinnosť má aj   tretia osoba, ktorá má záloh alebo doklady potrebné na prevzatie, prevod  a užívanie zálohu u seba.
(5) Osoba, ktorá má počas výkonu záložného práva záloh u seba, je  povinná zdržať sa všetkého, čím by sa hodnota zálohu zmenšila, s výnimkou bežného opotrebovania. 
(6) Pri predaji zálohu koná záložný veriteľ v mene záložcu. 
(7) Záložný veriteľ je povinný  informovať záložcu o priebehu výkonu záložného práva, najmä o všetkých skutočnostiach, ktoré môžu mať vplyv na cenu zálohu pri jeho predaji. 
(8) Ak je v  zmluve o zriadení záložného práva dohodnuté, že záložný veriteľ je oprávnený predať záloh iným spôsobom ako na dražbe,  záložný veriteľ je povinný pri predaji zálohu postupovať s náležitou starostlivosťou tak, aby záloh predal za cenu, za ktorú sa  rovnaký  alebo porovnateľný predmet zvyčajne predáva za porovnateľných podmienok v čase a mieste predaja zálohu. 
(9) Záložný veriteľ je povinný podať záložcovi písomnú správu o výkone záložného práva bez zbytočného odkladu po predaji zálohu, v ktorej uvedie najmä údaje o predaji zálohu, hodnote výťažku z predaja zálohu, nákladoch vynaložených na vykonanie záložného práva a použití výťažku z predaja zálohu. Náklady vynaložené v súvislosti s výkonom záložného práva je záložný veriteľ povinný preukázať.
 (10) Ak výťažok z predaja zálohu prevyšuje zabezpečenú pohľadávku, je záložný veriteľ povinný vydať záložcovi bez zbytočného odkladu hodnotu výťažku predaja, ktorá prevyšuje zabezpečenú pohľadávku po odpočítaní nákladov nevyhnutne a účelne vynaložených v súvislosti s výkonom záložného práva.“.

 Poznámky pod čiarou k odkazom 3a až 3e znejú: 
3a) Napríklad § 13 ods. 6 zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov,  § 7a ods. 4 zákona č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení neskorších predpisov,  § 8 ods. 4 zákona  č. 446/2001 Z. z. o majetku vyšších územných celkov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) v znení neskorších predpisov, zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov.
	3b) Zákon Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov.
3c) Napríklad zákon  Národnej rady Slovenskej republiky  č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv  k nehnuteľnostiam  (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov, zákon č. 55/1997 Z. z. o ochranných známkach v znení zákona č. 577/2001 Z. z., zákon č. 435/2001 Z. z. o patentoch, dodatkových ochranných osvedčeniach a o zmene a doplnení niektorých zákonov (patentový zákon).
3d) Zákon č. 174/1950 Zb.  o dražbách mimo exekúcie v znení zákona č. 513/1991 Zb.
3e) Napríklad zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a zákon č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) v znení neskorších predpisov.

5.	Za § 151m sa vkladajú § 151ma až 151 md, ktoré znejú: 

„ §151ma

 (1) Ak vzniklo na  zálohu viac záložných práv  záložný veriteľ je povinný písomne oznámiť začatie výkonu záložného práva aj všetkým záložným veriteľom, ktorí sú v poradí rozhodujúcom pre uspokojenie záložných práv pred záložným veriteľom vykonávajúcim záložné právo. V oznámení o začatí výkonu záložného práva musí záložný veriteľ uviesť spôsob, akým sa uspokojí alebo sa bude domáhať uspokojenia zo zálohu. 
(2) Záložný veriteľ vykonávajúci záložné právo môže predať záloh najskôr po uplynutí lehoty 30 dní  odo dňa oznámenia začatia výkonu záložného práva všetkým záložným veriteľom podľa odseku 1.   
(3) Pri výkone záložného práva záložným veriteľom, ktorého záložné právo je v poradí rozhodujúcom pre uspokojenie záložných práv registrované ako prvé (ďalej len „prednostný záložný veriteľ“) sa záloh prevádza nezaťažený záložnými právami ostatných záložných veriteľov. Ak výťažok z predaja zálohu prevyšuje pohľadávku zabezpečenú v prospech prednostného záložného veriteľa, majú ostatní záložní veritelia právo, aby ich pohľadávky zabezpečené záložným právom k prevádzanému zálohu boli po odpočítaní nákladov nevyhnutne a účelne vynaložených prednostným záložným veriteľom v súvislosti s výkonom záložného práva, uspokojené z výťažku predaja zálohu podľa poradia rozhodujúceho pre uspokojenie záložných práv. 
(4) Hodnota výťažku predaja zálohu, ktorá prevyšuje  zabezpečené pohľadávky  po odpočítaní nákladov nevyhnutne a účelne vynaložených v súvislosti s výkonom záložného práva sa vydá záložcovi. 
(5) Pri výkone záložného práva prednostným  záložným veriteľom podľa odseku 3 uloží prednostný záložný veriteľ do notárskej úschovy v prospech ostatných záložných veriteľov a záložcu hodnotu výťažku z predaja zálohu prevyšujúcu pohľadávku zabezpečenú v jeho prospech po odpočítaní nákladov nevyhnutne a účelne vynaložených v súvislosti s výkonom záložného práva. 
(6) Pri výkone záložného práva záložným veriteľom, ktorý nemá postavenie prednostného záložného veriteľa, sa záloh prevádza zaťažený záložným právom prednostného záložného veriteľa a ostatných záložných veriteľov, ktorí sú v poradí rozhodujúcom pre uspokojenie záložných práv pred  záložným veriteľom vykonávajúcim záložné právo; vo vzťahu k ostatným záložným veriteľom sa použijú primerane odseky 3 až 5.
(7) Záložný veriteľ, ktorý vykonáva záložné právo podľa odseku 6 je povinný informovať nadobúdateľa zálohu, že sa záloh prevádza zaťažený záložným právom. Záložný veriteľ, ktorý vykonáva záložné právo podľa odseku 6 a nadobúdateľ zálohu sú povinní zaregistrovať zmenu v osobe záložcu v registri záložných práv alebo v osobitnom registri, ak sa na vznik záložného práva vyžaduje podľa tohto alebo osobitného zákona jeho registrácia  v osobitnom registri; za škodu spôsobenú porušením tejto povinnosti zodpovedajú spoločne a nerozdielne. 
(8) Ak je pohľadávka prednostného záložného veriteľa alebo niektorého z ostatných záložných veriteľov, ktorí sú v poradí rozhodujúcom pre uspokojenie záložných práv pred  záložným veriteľom vykonávajúcim záložné právo podľa odseku 6, v čase výkonu záložného práva splatná, môže tento záložný veriteľ začať výkon záložného práva alebo uplatňovať uspokojenie svojej pohľadávky tiež z výťažku predaja zálohu. 
(9) Ak prednostný záložný veriteľ alebo iný záložný veriteľ, ktorý je v poradí rozhodujúcom pre uspokojenie záložného práva pred záložným veriteľom vykonávajúcim záložné právo, začne výkon záložného práva podľa odseku 8,  musí začatie výkonu záložného práva oznámiť aj  záložnému veriteľovi vykonávajúcemu záložné právo. Ak prednostný záložný veriteľ alebo iný záložný veriteľ, ktorý je v poradí rozhodujúcom pre uspokojenie záložného práva pred záložným veriteľom vykonávajúcim záložné právo oznámi začatie výkonu záložného práva záložnému veriteľovi vykonávajúcemu záložné právo pred uplynutím lehoty podľa odseku 2, nemôže záložný veriteľ vykonávajúci záložné právo pokračovať vo výkone záložného práva.
(10) Záložný veriteľ, ktorý po začatí výkonu záložného práva iným záložným veriteľom splní za dlžníka pohľadávku, na uspokojenie ktorej sa začal výkon záložného práva, nadobúda jej splnením všetky práva záložného veriteľa k tejto pohľadávke, vrátane poradia rozhodujúceho pre uspokojenie záložných práv. Záložný veriteľ, ktorý začal výkon záložného práva nemôže splnenie pohľadávky iným záložným veriteľom odmietnuť.

§ 151mb

	(1) Záložné právo k pohľadávke sa vzťahuje aj na dlžné úroky a ostatné jej príslušenstvo.
(2) Záložné právo na peňažnú pohľadávku je účinné voči poddlžníkovi len ak vznik záložného práva záložca písomne oznámi  poddlžníkovi alebo ak mu vznik  záložného práva preukáže záložný  veriteľ.
(3) Ak  bol  vznik  záložného  práva  poddlžníkovi oznámený alebo   preukázaný, je  poddlžník povinný plniť svoj splatný peňažný záväzok záložnému veriteľovi alebo inej osobe určenej záložným veriteľom. Splnenie peňažného záväzku poddlžníka je záložný veriteľ povinný písomne oznámiť záložcovi.
(4) Ak poddlžník splní svoj peňažný záväzok záložnému veriteľovi je záložný veriteľ oprávnený prijaté plnenie u seba držať. Ak zabezpečená pohľadávka nie je riadne a včas splnená je záložný veriteľ oprávnený uspokojiť sa z peňažného plnenia poddlžníka, ak  zmluva o zriadení záložného práva neustanovuje inak. 
 (5) Ak peňažné plnenie poddlžníka prijaté záložným veriteľom prevyšuje zabezpečenú pohľadávku je záložný veriteľ povinný vydať záložcovi bez zbytočného odkladu peňažné plnenie prevyšujúce zabezpečenú pohľadávku po odpočítaní nákladov nevyhnutne a účelne vynaložených v súvislosti s výkonom záložného práva.
 (6) Ak poddlžník nesplní svoj záväzok, môže sa záložný veriteľ uspokojiť aj výkonom záložného práva podľa ustanovenia § 151j až 151ma.
(7) Ak osoba poddlžníka je totožná s osobou záložného veriteľa § 584 sa nepoužije.

§ 151mc

	(1) Záložca je povinný záloh poistiť, len ak tak ustanovuje zmluva o zriadení záložného práva. 
(2) Ak záložca písomne oznámi alebo záložný veriteľ preukáže poistiteľovi najneskôr do výplaty plnenia z poistnej zmluvy vznik záložného práva, plní poistiteľ v prípade poistnej udalosti plnenie z poistnej zmluvy záložnému veriteľovi alebo inej osobe určenej záložným veriteľom. Výplatu plnenia z poistnej zmluvy je záložný veriteľ povinný bez zbytočného odkladu písomne oznámiť záložcovi.
(3) Ak poistiteľ vyplatí plnenie z poistnej zmluvy záložnému veriteľovi je záložný veriteľ oprávnený prijaté plnenie u seba držať. Ak zabezpečená pohľadávka nie je riadne a včas splnená je záložný veriteľ oprávnený uspokojiť sa z plnenia z poistnej zmluvy, ak  zmluva o zriadení záložného práva neustanovuje inak. 
(4) Ak plnenie z poistnej zmluvy prijaté záložným veriteľom prevyšuje zabezpečenú pohľadávku je záložný veriteľ povinný vydať záložcovi bez zbytočného odkladu plnenie z poistnej zmluvy prevyšujúce zabezpečenú pohľadávku po odpočítaní nákladov nevyhnutne a účelne vynaložených v súvislosti s výkonom záložného práva.
	
§ 151md

(1)	Záložné právo zaniká 
a)	zánikom zabezpečenej pohľadávky,
b)	zánikom všetkých vecí, práv alebo iných majetkových hodnôt, na ktoré sa záložné právo vzťahuje,
c)	ak sa záložný veriteľ vzdá záložného práva, 
d)	uplynutím času, na ktorý bolo záložné právo zriadené, 
e)	vrátením veci záložcovi, ak záložné právo vzniklo odovzdaním veci, 
f)	ak záložca previedol záloh v  bežnom obchodnom styku v rámci  výkonu predmetu podnikania  alebo ak bol v čase prevodu alebo prechodu zálohu nadobúdateľ zálohu pri vynaložení náležitej starostlivosti dobromyseľný, že nadobúda záloh nezaťažený záložným právom, 
g)	ak záložca previedol záloh a zmluva o zriadení záložného práva ustanovuje, že  záložca môže záloh alebo časť zálohu previesť bez zaťaženia záložným právom,
h)	iným spôsobom dohodnutým v zmluve o zriadení záložného práva alebo vyplývajúcim z osobitného predpisu. 
(2)	Po zániku záložného práva sa vykoná výmaz záložného práva z registra záložných práv alebo z osobitného registra, ak sa na vznik záložného práva vyžaduje podľa zákona registrácia v osobitnom registri; výmaz sa vykoná ku dňu uvedenému v žiadosti na výmaz záložného práva, najskôr však ku dňu zániku záložného práva.  
(3)	Záložný veriteľ je povinný podať  žiadosť na výmaz záložného práva bez zbytočného odkladu po zániku záložného práva; ustanovenia          § 151g ods. 2 až 4 sa použijú primerane. Ak bolo zrušené záložné právo zriadené rozhodnutím súdu alebo správneho orgánu, vykoná sa výmaz na základe rozhodnutia  príslušného súdu alebo správneho orgánu, ktorý rozhodnutie o zrušení záložného práva vydal. Žiadosť na výmaz záložného práva je oprávnený podať aj záložca; záložca  je povinný žiadosť doložiť písomným potvrdením o splnení záväzku alebo inou listinou preukazujúcou zánik záložného práva vystavenou záložným veriteľom.
	(4) Ak je zálohom hnuteľná vec a záloh bol podľa zmluvy o zriadení záložného práva odovzdaný záložnému veriteľovi, je záložný veriteľ povinný bez zbytočného odkladu po zániku záložného práva záloh vrátiť záložcovi.“.

6.	V § 442 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:  
„(2) Pri škode spôsobenej niektorým trestným činom korupcie sa uhrádza aj nemajetková ujma v peniazoch.“.
Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 3 a 4. 

7.	V §540 sa slová „Peňažný ústav“ nahrádzajú slovami „Banka a pobočka zahraničnej banky (ďalej len „peňažný ústav“)“.

8.	V §557 sa slová „v bankách a sporiteľniach (ďalej len „peňažný ústav“)“ nahrádzajú slovami „v peňažných ústavoch“.

9.	V §567 odsek2 znie:
„(2)Peňažný dlh plnený prostredníctvom peňažného ústavu alebo prostredníctvom poštového podniku je splnený pripísaním sumy dlhu na účet veriteľa v jeho peňažnom ústave alebo vyplatením sumy dlhu veriteľovi v hotovosti, ak osobitný zákon neustanovuje inak alebo ak sa veriteľ a dlžník písomne nedohodnú inak.“.

 10.	Za § 705 sa vkladá nový § 705a, ktorý znie: 

„ § 705a

      Ak sa z dôvodu fyzického alebo psychického násilia, alebo hrozby takýmto násilím vo vzťahu k manželovi alebo rozvedenému manželovi ako spoločnému užívateľovi bytu a k blízkej osobe, ktorá v spoločnom byte býva, stalo ďalšie spolužitie neznesiteľným, môže súd na návrh jedného z manželov alebo rozvedených manželov obmedziť užívacie právo druhého z nich, alebo ho z jeho užívania úplne vylúčiť.“ .

11.	 V § 712a ods. 8 sa  na konci pripája táto veta. „Ak sa  rozvedený manžel za trvania manželstva alebo po rozvode manželstva voči druhému manželovi alebo blízkej osobe, ktorá  býva v spoločnom byte, dopúšťal alebo dopúšťa fyzického alebo psychického násilia, súd rozhodne, že mu bytová náhrada nepatrí.“. 

12.	V § 788  sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:
 „(2) Poistná zmluva musí obsahovať najmä
a)  výšku poistnej sumy, v prípade poistenia osôb výšku garantovanej poistnej sumy,
b) výšku poistného, jeho splatnosť a či sa jedná o jednorázové poistné alebo bežné   poistné,
c) poistnú dobu,
d) informáciu o tom, či je dohodnuté, že v prípade poistenia osôb, sa bude oprávnená osoba podieľať na výnosoch poistiteľa a akým spôsobom,
e) práva a povinnosti poistiteľa, poisteného a toho, kto s poistiteľom uzaviera poistnú zmluvu,
f) výšku odkupnej hodnoty, ktorú poistiteľ vyplatí v prípade poistenia osôb pri predčasnom ukončení poistenia.“. 

Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky  3 a 4.

13.	§ 789 znie:
„§ 789

	(1) Osobitný predpis môže ustanoviť, že poistenie vznikne bez uzavretia poistnej zmluvy na základe inej skutočnosti za podmienok v ňom uvedených (zákonné poistenie).
	(2) Osobitný predpis môže uložiť fyzickej osobe alebo právnickej osobe povinnosť uzavrieť poistnú zmluvu (povinné zmluvné poistenie).
(3) Ak osobitný predpis členského štátu Európskych spoločenstiev alebo štátu, ktorý je súčasťou Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „členský štát“) ustanoví povinné zmluvné poistenie, je táto povinnosť splnená, ak je poistná zmluva uzavretá v súlade s osobitnými predpismi členského štátu, ktoré sa týkajú tohto poistenia. 
	(4) Ak osobitný predpis členského štátu ustanovuje povinné zmluvné poistenie a súčasne právo tohto členského štátu ukladá poistiteľovi povinnosť oznámiť oprávneným orgánom zánik poistného plnenia, môže tento zánik poistiteľ uplatniť voči poškodeným tretím osobám len za podmienok ustanovených osobitnými predpismi tohto členského štátu.“.

14.	Za § 792 sa vkladá § 792a, ktorý znie:

„§ 792a
	
	(1) Pred uzavretím poistnej zmluvy poistiteľ poskytne tomu, kto s ním uzaviera poistnú zmluvu najmä tieto údaje:
a) obchodné meno poistiteľa a jeho právnu formu,
b) názov štátu, kde sa nachádza sídlo poistiteľa a názov štátu, kde sa nachádza pobočka poistiteľa, ktorá uzaviera poistnú zmluvu,
c) sídlo poistiteľa a adresu umiestnenia pobočky poistiteľa, ktorá uzaviera poistnú zmluvu.
	(2) V prípade poistenia osôb poistiteľ poskytne pred uzavretím poistnej zmluvy tomu, kto s ním uzaviera poistnú zmluvu okrem údajov podľa odseku 1 aj tieto údaje:
a) definíciu všetkých poistných plnení,
b) dobu trvania poistnej zmluvy,
c) spôsob zániku poistnej zmluvy,
d) spôsob platenia poistného a jeho splatnosť,
e) spôsob výpočtu a rozdelenia bonusov, ak sú súčasťou poistnej zmluvy,
f) spôsob stanovenia odkupnej hodnoty  a rozsah jej garancie,
g)  výšku poistného za každé poistné plnenie,
h) definíciu investičných podielov, na ktoré je viazané poistné plnenie, pri poistných zmluvách viazaných na investovanie finančných prostriedkov v mene poistených,
i) označenie druhu príslušných aktív pre poistenie pri poistných zmluvách  viazaných na investovanie finančných prostriedkov v mene poistených,
j) podmienky odstúpenia od poistnej zmluvy, 
k) všeobecné informácie o daňových náležitostiach, ktoré sa vzťahujú na danú poistnú zmluvu,
l) spôsob vybavovania sťažností toho, kto s poistiteľom uzaviera poistnú zmluvu, poisteného a oprávnenej osoby,
m) právo platné pre poistnú zmluvu tam, kde zmluvné strany nemajú možnosť voľby práva platného pre poistnú zmluvu, alebo právo, ktoré navrhuje poistiteľ, ak zmluvné strany majú možnosť voľby práva.
	(3) Počas trvania poistnej zmluvy poistiteľ poskytuje tomu, kto s ním uzavrel poistnú zmluvu najmä tieto údaje
a) zmenu obchodného mena poistiteľa, jeho právnej formy a sídla a zmenu adresy umiestnenia pobočky poistiteľa, s ktorou bola uzavretá poistná zmluva, 
b) zmenu údajov uvedených v odseku 2 písm. a) až i),
c) stav bonusov za každý rok.
	(4) Údaje podľa odsekov 1 až 3 musia byť poskytované písomne v štátnom jazyku Slovenskej republiky. Tieto údaje môžu byť poskytnuté aj v jazyku, ktorý požaduje ten, kto s poistiteľom uzaviera poistnú zmluvu alebo v jazyku štátu, ktorého právo platí pre poistnú zmluvu, ak zmluvné strany majú možnosť voľby práva.“.

15.	§ 801 znie:

„§ 801

(1) Poistenie zanikne ďalej tým, že poistné za prvé poistné obdobie alebo jednorazové poistné nebolo zaplatené do troch mesiacov od jeho splatnosti.
(2) Poistenie zanikne ďalej tým, že poistné za ďalšie poistné obdobie nebolo zaplatené do jedného mesiaca odo dňa doručenia výzvy poistiteľa na jeho zaplatenie, ak nebolo poistné zaplatené pred doručením tejto výzvy. Výzva poistiteľa musí obsahovať upozornenie, že poistenie zanikne v prípade jeho nezaplatenia. To isté platí, ak bola zaplatená len časť poistného.
	(3) Lehoty podľa odsekov 1 a 2 možno dohodou predĺžiť.“.

16.	§ 811 sa vypúšťa.

17.	V ôsmej časti sa pätnásta hlava dopĺňa deviatym oddielom, ktorý znie:

„Deviaty oddiel

§ 828a
Poistenie právnej ochrany

(1) Poistnou zmluvou pri poistení právnej ochrany sa poistiteľ zaväzuje uhradiť  náklady poisteného spojené s uplatnením jeho práva v rozsahu vymedzenom v poistnej zmluve a poskytovať služby priamo spojené s týmto poistením za podmienok  dohodnutých v poistnej zmluve.
(2) Poistná zmluva nemôže obmedziť poisteného v práve výberu svojho právneho zástupcu pri jeho zastupovaní a ochrane jeho práv.
(3)  Poistiteľ je povinný uzavrieť rozhodcovskú zmluvu podľa osobitného právneho predpisu pre riešenie sporov vyplývajúcich z poistenia právnej ochrany, ak ten, kto s poistiteľom poistnú zmluvu uzaviera, pri uzavretí poistnej zmluvy o to požiada. Informácia o uzavretí rozhodcovskej zmluvy podľa prvej vety musí byť uvedená v poistnej zmluve o poistení právnej ochrany. Ak dôjde k sporu vyplývajúcemu z poistenia právnej ochrany, je poistiteľ povinný informovať poisteného o jeho práve podľa odseku 2 a o možnosti riešiť spor v rozhodcovskom konaní.
(4) Ustanovenia odsekov 2 a 3 sa nevzťahujú na
a) poistenie právnej ochrany, ktoré sa týka používania námorného dopravného prostriedku alebo poistných rizík vznikajúcich v súvislosti s jeho používaním,
b) zastupovanie poisteného, ak je táto činnosť súčasne vykonávaná vo vlastnom záujme poistiteľa v rámci poistenia zodpovednosti za škodu,
c) poistenie právnej ochrany vykonávané poistiteľom ako doplnkové poistenie k poisteniu pomoci osobám v núdzi počas cestovania alebo pobytu mimo miesta svojho trvalého pobytu.“.

18.	V § 879d ods. 1 sa vypúšťa posledná veta.

19.	V deviatej časti sa za ôsmu hlavu vkladá deviata hlava, ktorá vrátane nadpisu znie: 
„DEVIATA HLAVA
Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2003

§ 879e

(1)	Ustanoveniami tohto zákona sa spravujú aj právne vzťahy vzniknuté pred 1. januárom 2003; vznik týchto právnych vzťahov, ako aj nároky z nich vzniknuté pred 1. januárom 2003 sa však posudzujú podľa doterajších predpisov, ak nie je ustanovené inak.
(2) Záložné práva, ktoré vznikli pred 1. januárom 2003, na vznik ktorých sa podľa tohto zákona vyžaduje registrácia v registri záložných práv musia byť registrované v registri záložných práv do 30. júna 2003, inak zanikajú. Žiadosť o registráciu v registri záložných práv podáva veriteľ po oznámení dlžníkovi.
(3) Záložné práva podľa odseku 2 sa zaregistrujú s uvedením dňa ich vzniku. Pre určenie poradia pre uspokojenie záložných práv, ktoré vznikli pred 1. januárom 2003 je rozhodujúci deň ich vzniku.
(4) Záložné práva na hnuteľné veci, ktoré vznikli odovzdaním veci pred 1. januárom 2003 môžu byť zaregistrované v registri záložných práv k 1. januáru 2003, ak bude žiadosť o ich registráciu podaná  do 31. marca 2003.
(5) Vkladový vzťah pri vklade na doručiteľa, ktorý bol uložený pred 1. januárom 2003, sa zrušuje 31. decembra 2003; právo na výplatu zostatku zrušeného vkladu možno uplatniť počas premlčacej lehoty podľa § 101.“.

 Čl. II

Zákon Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 232/1995 Z. z., zákona č. 397/2000 Z. z. a zákona č. 561/2001 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.	V § 3 sa odsek 1 dopĺňa písmenom d), ktoré znie: “d) úkony vo veciach notárskych centrálnych registrov (§ 73a až 73i).”
  
2.	V § 3 ods. 2 sa za slovo “ustanoví” vkladajú slová “tento zákon alebo”.

3.	V § 3 odsek 3 znie:
“(3) Listiny a osvedčovacie doložky (§ 56 ods. 2) vyhotovené v rámci notárskej činnosti (ďalej len „notárska listina“), ich osvedčené odpisy a listiny vyhotovené pri činnosti podľa odseku 2 sú verejnými listinami.“.

4.	§ 5 a 6 znejú:
“§ 5

V súvislosti s výkonom notárskej činnosti môže notár fyzickým osobám a právnickým osobám (ďalej len „účastník“)
a)	poskytovať právne rady,
b)	spisovať iné listiny,
c)	vykonávať správu majetku a zastupovať ich v súvislosti so správou ich majetku, ak zákon neustanovuje inak.
 
§ 6

Výkon notárskej  činnosti je nezlučiteľný s inou zárobkovou činnosťou s výnimkou správy vlastného majetku, vedeckej, publikačnej, pedagogickej, tlmočníckej, a umeleckej činnosti. Notár nemôže vykonávať znaleckú činnosť vo veciach, v ktorých pôsobí ako súdny komisár. ”.

5.	V § 12  sa odsek 1 dopĺňa písmenom  c), ktoré znie: 
“c) zložil peňažnú zábezpeku na účet komory v sume určenej prezídiom komory na zabezpečenie pripojenia jeho notárskeho úradu s Centrálnym informačným systémom komory.”.

6.	§ 12 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: „(3) Notár pre výkon svojej činnosti podľa § 3 ods. 1 písm. d) musí disponovať technickým a programovým vybavením pre elektronické ukladanie, spracovávanie, vyhľadávanie a prenos dát.“  

7.	V § 29 sa za odsek 4  vkladá nový odsek 5, ktorý znie:
„(5) Komora je verejná certifikačná autorita.“.
Doterajšie odseky 5 až 8 sa označujú ako odseky 6 až 9.

8.	V § 31 ods. 1 sa za písmeno l) vkladá nové písmeno m), ktoré znie: 
„m) určuje výšku peňažnej zábezpeky podľa § 12 ods. 1 písm. c),“.
 Doterajšie písmeno m) sa označuje ako písmeno n).
	
9.	V § 39 sa odsek 2 dopĺňa  písmenom c), ktoré znie:                                     „ c) predseda súdu vo veciach ďalšej činnosti notára ako súdneho komisára v konaní o dedičstve na účely trestného konania.“ . 

10.	 § 54 znie:
„§ 54

Ak notár spíše formou notárskej zápisnice závet, listinu o vydedení alebo odvolanie týchto úkonov, bez zbytočného odkladu po vykonaní tohto úkonu zabezpečí jeho zaregistrovanie v notárskom centrálnom registri závetov. V  informácii pre notársky centrálny register závetov uvedie o akú listinu ide, dátum jej spísania, meno, priezvisko, rodné číslo, dátum narodenia a údaj o trvalom pobyte účastníka.“.

11.	 § 65 sa dopĺňa písmenom c), ktoré znie: „c) peniaze, ak mu boli odovzdané so žiadosťou, aby s nimi nakladal podľa  zmluvy alebo podľa osobitného predpisu^6ba).“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 6ba znie: „ 6ba) § 151ma Občianskeho zákonníka.“.

12.	 V § 67 odsek 4 znie:
„(4) Úschovu závetu notár bez zbytočného odkladu po jeho prijatí zaregistruje v notárskom centrálnom registri závetov. Pre registráciu  platí § 54.“.

13.	V § 70 ods. 1 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú tieto slová: „ktorým môže byť len banka alebo pobočka zahraničnej banky.“.

14.	V §  70 odsek 2 znie: „(2) Notár po dobu úschovy uloží peniaze v banke alebo v pobočke zahraničnej banky na osobitný bežný účet znejúci na jeho meno s označením „notárska úschova“.“

15.	 Za § 70 sa vkladá § 70a, ktorý znie:

„§ 70a

(1)	Ak dá zložiteľ do úschovy peniaze s vyhlásením, že sa vzdáva dispozičného práva nakladať s peniazmi, ktoré sú predmetom úschovy, nakladá s peniazmi ktoré sú predmetom úschovy notár. 
(2)	Pre uloženie peňazí platí obdobne § 70 ods. 2.
(3)	Pre prijatie peňazí platí obdobne § 71 ods. 1 písm. a) až d), ods. 2, zápisnica navyše musí obsahovať osobitný príkaz zložiteľa ako naložiť s peniazmi, ktoré sú predmetom úschovy. 
(4)	Pre odovzdanie peňazí platí obdobne § 73.
(5)	Pri nakladaní s peniazmi, ktoré sú predmetom úschovy je notár  povinný postupovať podľa príkazu obsiahnutom v  zmluve, ak tento zákon neustanovuje inak. Ak boli peniaze prijaté do úschovy podľa osobitného zákona ^6ba), notár vyhľadá v registri záložných práv alebo v osobitnom registri ďalších záložných veriteľov, ktorým oznámi, že sú u neho zložené peniaze v notárskej úschove.
(6)	Ak sa notárovi z dôvodov, ktoré on nezapríčinil a ktoré nemohol objektívne ovplyvniť, nepodarí naložiť s peniazmi, ktoré sú predmetom úschovy podľa odseku 5 do desiatich rokov odo dňa ich prijatia do úschovy, založí prijaté peniaze do úschovy súdu.“.

16.	V § 71 ods. 1 písm. d) sa na konci pripájajú slová: „a označenie banky alebo pobočky zahraničnej banky a čísla účtu, na ktorom sú prijaté peniaze uložené“.

17.	 V § 73 ods. 1 sa za písmeno c) vkladá nové písmeno d), ktoré znie: „d) označenie banky alebo pobočky zahraničnej banky a čísla účtu príjemcu, na ktorý sa vydané peniaze poukážu, najneskôr v nasledujúci deň po spísaní zápisnice.“.

 Doterajšie písmeno d) sa označuje ako písmeno e). 

18.	  	Za § 73b sa vkladajú § 73c až 73i, ktoré znejú:

„§ 73c
Notársky centrálny register závetov

(1)	 Komora vedie Notársky centrálny register závetov, ktorý obsahuje evidenciu nevyhlásených závetov, listín o vydedení, odvolania týchto úkonov alebo iných úkonov pre prípad smrti a  zoznam vyhlásených závetov, listín o vydedení, odvolania týchto úkonov alebo iných úkonov pre prípad smrti (ďalej len „závety“), ktoré boli spísané vo forme notárskej zápisnice alebo ktoré notár prijal do úschovy. 
(2)	 Komora oznámi súdu alebo  notárovi, ktorý bol ako súdny komisár poverený vykonaním úkonov v konaní o dedičstve, na základe ich žiadosti, či registruje závet poručiteľa a u koho je uložený. Žiadosti nevyhovie, ak bola doručená za života závetcu alebo odvolateľa závetu. 

Notársky centrálny register záložných práv
§ 73d

(1) Komora vedie Notársky centrálny register záložných práv (ďalej len „register záložných práv“), ktorý obsahuje:
a)	meno a priezvisko (obchodné meno), adresu trvalého pobytu (sídlo) a dátum narodenia (identifikačné číslo organizácie) záložcu,
b)	dátum a čas registrácie záložného práva,
c)	určenie pohľadávky zabezpečenej záložným právom, dátum jej splatnosti, ak je určený a určenie jej hodnoty; ak hodnota zabezpečenej pohľadávky nie je pri zriadení záložného práva určená, najvyššia hodnota istiny, do ktorej je pohľadávka zabezpečená,
d)	určenie zálohu tak, aby kedykoľvek počas trvania záložného práva bolo možné určiť veci, práva alebo iné majetkové hodnoty, na ktoré sa záložné právo vzťahuje; určenie, že zálohom je podnik alebo jeho časť, ak je záložné právo zriadené na podnik v celku alebo na jeho časť,
e)	meno a priezvisko (obchodné meno), adresu trvalého pobytu (sídlo) a dátum narodenia (identifikačné číslo organizácie) záložného dlžníka, ak osoba záložného dlžníka nie je totožná s osobou záložcu,
f)	meno a priezvisko (obchodné meno), adresu trvalého pobytu (sídlo) a dátum narodenia (identifikačné číslo organizácie) záložného veriteľa, alebo osoby, ktorá je oprávnená konať za záložného veriteľa; ak sa zapisuje osoba oprávnená konať za záložného veriteľa, je potrebné túto skutočnosť vyznačiť, 
g)	začiatok výkonu záložného práva,
h)	výmaz záložného práva,
i)	určenie notára, ktorý zápis vykonal.
(2) V poznámkach o záložnom práve možno registrovať ďalšie zákonom ustanovené údaje týkajúce sa záložného práva, najmä
a)	čas, na ktorý bolo záložné právo zriadené, ak sa záložné právo zriaďuje na určitý čas,
b)	poradie rozhodujúce pre uspokojenie záložných práv, ak je odlišné od času registrácie záložných práv,
c)	ďalšie skutočnosti, ak to ustanovuje zákon.
(3) Ustanovenie § 73a ods. 2 sa na register záložných práv nevzťahuje. 

§ 73e

(1) Registráciu záložného práva, zmien údajov o záložnom práve, začatia výkonu záložného práva a výmaz záložného práva v registri záložných práv vykonáva notár na základe žiadosti oprávnenej osoby podľa osobitného predpisu^6bb). 
(2) Osoba, ktorá podáva žiadosť o registráciu podľa odseku 1 je povinná preukázať notárovi svoju totožnosť; ak žiadosť podáva iná ako oprávnená osoba, jej oprávnenie konať. 

§ 73f

(1) Osoba, ktorá podáva žiadosť o registráciu záložného práva je povinná poskytnúť notárovi všetky zákonom ustanovené údaje, ktoré sa zapisujú do registra záložných práv. Ak sa záložné právo zriadilo schválenou dohodou dedičov o vyporiadaní dedičstva, rozhodnutím súdu alebo správneho orgánu je osoba, ktorá podáva žiadosť na registráciu záložného práva povinná predložiť notárovi aj  rozhodnutie, ktorým sa záložné právo zriadilo. 
(2)  Notár pred registráciou záložného práva v registri záložných práv zisťuje
a)	totožnosť osoby, ktorá podáva návrh na registráciu; ak žiadosť podáva iná ako oprávnená osoba, jej oprávnenie konať,
b)	či žiadosť o  registráciu záložného práva  obsahuje všetky údaje podľa § 73d ods. 1 písm. a), c) až f).
        (3) Ak sa záložné právo zriadilo rozhodnutím súdu alebo správneho orgánu vykoná notár registráciu na základe doručenia rozhodnutia príslušného súdu alebo správneho orgánu, ktorý záložné právo zriadil.

§ 73g

(1) Osoba, ktorá podáva žiadosť na registráciu zmeny údajov o záložnom práve  je povinná poskytnúť notárovi všetky zákonom ustanovené údaje, ktoré sa majú zapísať do registra záložných práv; ak to osobitný zákon ustanovuje je osoba, ktorá podáva žiadosť na registráciu zmeny údajov o záložnom práve, povinná predložiť notárovi aj listiny, ktoré preukazujú zmenu údajov. Ak sú zmeny údajov dôsledkom rozhodnutia súdu alebo správneho orgánu, je osoba, ktorá podáva žiadosť na registráciu zmeny údajov o záložnom práve, povinná predložiť notárovi aj  rozhodnutie, z ktorého zmena vyplýva.	
(2)  Notár pred registráciou zmeny údajov o záložnom práve v registri záložných práv zisťuje
a)	totožnosť osoby, ktorá podáva návrh na registráciu; ak žiadosť podáva iná ako oprávnená osoba, jej oprávnenie konať,
b)	 či žiadosť na registráciu zmeny údajov o záložnom práve obsahuje všetky zákonom ustanovené údaje potrebné na registráciu zmeny.
(3) Notár vykoná registráciu zmien údajov o záložnom práve, ktoré sa zriadilo rozhodnutím súdu alebo správneho orgánu na základe doručenia rozhodnutia príslušného súdu alebo správneho orgánu, ktorý záložné právo zriadil .
(4) Na výmaz záložného práva z registra záložných práv sa použijú odseky 1 až 3 primerane.

§ 73h

(1) Registráciu záložného práva, zmien údajov o záložnom práve, začatia výkonu záložného práva alebo  výmaz záložného práva v registri záložných práv je notár povinný vykonať bez zbytočného odkladu po preskúmaní podmienok registrácie podľa   § 73f a 73g a predložení žiadosti na registráciu oprávnenou osobou.	
(2) O vykonaní registrácie podľa odseku 1 vydá notár žiadateľovi potvrdenie o registrácií. 

§ 73i

(1) Každý má právo nahliadať do registra záložných práv a požadovať  z neho  výpisy. Na požiadanie vydá notár úradný  výpis z registra záložných práv alebo potvrdenie o tom, že v registri záložných práv určitá registrácia nie je. 
(2) Podrobnosti o registri záložných práv, jeho vedení, udržiavaní, aktualizácii, kontrole a spôsobe registrácie ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“).“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 6bb znie:
„6bb) § 151a až §151md Občianskeho zákonníka.“.

19.  V § 82 ods. 1 sa slová „Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“)“ nahrádzajú slovom „ministerstva“. 

Čl. III

Zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný  zákonník  v znení  zákona č. 264/1992 Zb., zákona č. 600/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 106/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 317/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 373/1996 Z. z., zákona č. 11/1998 Z. z., zákona č. 127/1999 Z. z., zákona 263/1999 Z. z.,  zákona č. 238/2000 Z. z., zákona č. 147/2001 Z. z.  a zákona č. 500/2001 Z. z.  sa mení  takto:

1.	V § 117a odsek 2 znie: „(2) Zmluva o zriadení záložného práva na obchodný podiel musí byť písomná a podpisy na nej musia byť osvedčené.“

2.	V § 117a ods. 4 druhá a tretia veta znie:  „Návrh na zápis alebo výmaz záložného práva zriadeného zmluvou je oprávnený podať záložný veriteľ alebo záložca. Návrh na zápis sa dokladá listinami preukazujúcimi zriadenie záložného práva a listinami preukazujúcimi splnenie podmienok podľa odseku 3.“ 

3.	§ 299 sa vypúšťa.

4.	 V § 535 sa slová „zákonné záložné“ nahrádzajú slovom „zádržné“ a vypúšťa sa druhá veta. 

5.	V § 608 sa slovo „záložné“ nahrádza slovom „zádržné“ a vypúšťajú sa slová „alebo u niekoho, kto ju má u seba v jeho mene, alebo dokiaľ má zasieľateľ listiny, ktoré ho oprávňujú, aby so zásielkou nakladal“. 

6.	V § 628 ods. 1 sa slovo „záložné“ nahrádza slovom „zádržné“.  

7.	V § 628 sa vypúšťa odsek 2. Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1. 

8.	V § 707 sa slovo „záložné“ nahrádza slovom „zádržné“. 

Čl. IV

	Zákon Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení zákona  Národnej rady Slovenskej republiky č. 165/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 253/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 254/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 172/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 187/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.249/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 367/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 374/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 146/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 304/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 386/1996 Z. z., zákona č. 12/1998 Z. z., zákona č. 219/1999 Z. z., zákona č. 367/1999 Z. z., zákona č. 240/2000 Z. z. a zákona č. 493/2001 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

1.	§ 15a sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
“(5) Predbežným opatrením nie je možné obmedziť alebo zamedziť výkon záložného práva podľa osobitného predpisu.^6ga)“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 6ga znie: “6ga)  § 151j až 151md Občianskeho zákonníka.”.

2.	V § 23 sa odsek 5 dopĺňa písmenom w), ktoré znie: 

“w) notárovi, pri zápise skutočností do Notárskeho centrálneho registra záložných práv^8h) “.

Poznámka pod čiarou k odkazu 8h znie: 
“8h)  § 73d až 73i zákona Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov.”

3.	V § 69 sa vypúšťajú odseky 4 a 5. 

4.	V §  71 odsek  1 znie:  
„(1) Na zabezpečenie daňového nedoplatku môže správca dane rozhodnúť o zabezpečení daňového nedoplatku zriadením  záložného práva k veciam, právam alebo iným majetkových hodnotám^13g) daňového dlžníka alebo ručiteľa. Záložné právo nemožno zriadiť k ortopedickým a kompenzačným pomôckam vrátane osobného automobilu občana s ťažkým zdravotným postihnutím. Na vznik záložného práva sa vyžaduje zápis alebo registrácia podľa osobitného predpisu^13h). Rozhodnutie o zabezpečení daňového nedoplatku zriadením záložného práva k veciam, právam alebo iným majetkovým hodnotám daňového dlžníka alebo ručiteľa sa doručí daňovému dlžníkovi alebo ručiteľovi, ktorý sa proti tomuto rozhodnutiu môže v lehote do pätnástich dní odo dňa jeho doručenia odvolať. Odvolanie nemá odkladný účinok.“.
Poznámky pod čiarou k odkazom  13g a 13h znejú: 
„13g) § 151 d Občianskeho zákonníka.
13h)  § 151e Občianskeho zákonníka“.    

5.	V § 71 odsek 3 znie: 
„(3) Ak ide o nehnuteľnosť zašle správca dane rozhodnutie, ktorým bolo zriadené záložné práva k nehnuteľnosti s vyznačením jeho vykonateľnosti do katastra nehnuteľností.  Správca dane oznámi katastru nehnuteľností, kedy nadobudlo rozhodnutie, ktorým bolo zriadené záložné právo k nehnuteľnosti právoplatnosť. Pri zriadení záložného práva k cenným papierom správca dane prikáže právnickej osobe oprávnenej viesť evidenciu podľa osobitného predpisu ^19c) registrovať pozastavenie práva nakladať s cenným papierom. 

6.	V poznámke pod čiarou k odkazu 13b sa citácia „§ 151a až 151m Občianskeho zákonníka“ nahrádza citáciou „§ 151a až 151md Občianskeho zákonníka, § 73d až §71i zákona Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov.“. 

7.	V § 71 ods. 7 v druhej vete sa slová „o určení“ nahrádzajú slovami „o zriadení“. 

8.	V  § 71 ods. 8 sa  slová „o určení“  nahrádzajú slovami „ o zriadení a na konci sa pripája táto veta: „To neplatí, ak ide o výkon záložného práva prednostným záložným veriteľom podľa osobitného predpisu, v mene a na účet záložného dlžníka alebo v mene záložného veriteľa a na účet daňového dlžníka.“.

9.	V § 71 ods. 10 sa text „1 až 3 a 5 až 9“ nahrádza textom „1, 2 a 4 až 8“. 

1.	  10.	V § 71a odsek 1 znie: 
„(1) Ak vzniklo na zálohu viac záložných práv, uspokojí sa záložné právo na zabezpečenie daňovej pohľadávky podľa poradia  zápisu alebo registrácie záložného práva v registri podľa osobitného predpisu^13h). Ak sú pohľadávky zabezpečené záložným právom uspokojované v čase od vyhlásenia konkurzu do zrušenia konkurzu alebo v čase od povolenia vyrovnania do potvrdenia vyrovnania, toto uspokojenie sa riadi osobitným predpisom ^13f).“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 13f znie: „13f) Zákon č. 328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní v znení neskorších predpisov.“.

11.	V § 71a ods. 2 sa slová „o určení“  nahrádzajú slovami „ o zriadení“ a na konci pripája táto veta: “Právoplatné rozhodnutie sa doručí registru podľa osobitného predpisu. ^13h)”. 

12.	V  § 73 odsek 11 znie: 
	“(11) Ak je predmet daňovej exekúcie zaťažený záložným právom, správca dane môže vykonať exekúciu na tento predmet len so súhlasom záložných veriteľov. 

13.	V § 93 ods. 2 sa za slovo „daňového nedoplatku“ vkladá čiarka a dopĺňajú slová „ktorý bol zabezpečený záložným právom k  predmetu exekúcie“ a na konci pripájajú tieto vety: „Toto však neplatí, ak je predmet daňovej exekúcie zaťažený záložným právom. V takomto prípade postupuje správca dane podľa prvej vety až po uspokojení všetkých záložných veriteľov.  O tomto postupe spíše správca dane zápisnicu. Správca dane poukáže výťažok do notárskej úschovy^19ma) do ôsmich dní odo dňa spísania zápisnice. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 19ma znie: 
„19ma) § 70a zákona  Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení zákona č. .../2002.“  

14.	V § 93 odsek 6 znie: 

„(6) Ak vznikne aj po uplatnení postupu podľa odseku 5 zvyšok výťažku, správca dane ho použije na úhradu daňového nedoplatku vzniknutého podľa osobitných predpisov^19n) u iného správcu dane. Ak aj po tomto použití vykáže správca dane zvyšok výťažku, môže ho použiť na úhradu ďalších daňových nedoplatkov daňového dlžníka, a to aj tých, ktoré neboli zabezpečené záložným právom alebo na zabezpečenie dane podľa tohto zákona. Ak aj po tomto použití vykáže správca dane zvyšok výťažku, vráti ho na účet daňového dlžníka do 30 dní po vzniku zvyšku výťažku a to len vtedy, ak je väčší než 50 Sk.“. 

Čl. V

Zákon č. 144/1998 Z. z. o skladiskovom záložnom liste, tovarovom záložnom liste a o doplnení niektorých ďalších zákonov sa mení a dopĺňa takto: 

1.	§ 5 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:  
“(4) Kým je tovar uložený vo verejnom sklade nie je možné zriadiť k nemu záložné právo podľa osobitného predpisu.” .

2.	V § 14 ods. 2 sa slová “ zákonné záložné” nahrádzajú slovom “zádržné” a vypúšťa sa druhá a tretia veta.

Čl. VI

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2003 okrem ustanovení uvedených v  čl. I trinásty bod § 789 ods. 3 a 4, ktoré nadobúdajú účinnosť dňom vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie.

.