INFORMÁCIA O VYHODNOTENÍ PLNENIA OPATRENÍ NA ZAMEDZENIE NÁRASTU  DLHOV PODĽA STAVU k 30. 9. 2002

K stavu záväzkov zdravotníckych zariadení s dôrazom na záväzky voči dodávateľom energií, Sociálnej poisťovni, Národnému úradu práce a dodávateľom liekov a zdravotníckych pomôcok a návrhu na ich riešenie prijala vláda SR svojím uznesením č. 502 zo dňa 6. júna 2001 celý rad opatrení, kde okrem iného v prílohe č. 2 uvedeného materiálu boli prijaté opatrenia k zamedzeniu nárastu nových dlhov.  Ďalej v zmysle bodu D.8. citovaného uznesenia uložila  ministrovi zdravotníctva  SR predkladať štvrťročne  na rokovanie vlády vyhodnotenie plnenia opatrení prijatých na zamedzenie nárastu dlhov. Na základe úlohy vyplývajúcej z tohto uznesenia vlády SR  sa predkladá spracovaný materiál ako informácia na rokovanie vlády SR. 
Prehľad prijatých opatrení Ministerstvom zdravotníctva SR v roku 2001 a 2002 je v prílohe tohto  materiálu. Plnenie týchto opatrení k 30. 9. 2002 je nasledovné: 

1.	Plnenie  opatrení  podľa  stavu k 30. 9. 2002

1.1.  Novela cenového opatrenia  MF SR

Ministerstvo zdravotníctva SR pripravilo pripravilo návrh zmien cenového opatrenia k 1. 1. 2002,  ktoré Ministerstvo financií schválilo ako Opatrenie MF SR č. R-6/2001 zo dňa 17. 12. 2001, ktorým sa mení a dopĺňa výmer Ministerstva financií SR č. R-1/1996 z 12. marca 1996,  ktorým sa určuje rozsah tovaru s regulovanými cenami v znení neskorších predpisov. 

	Predmetným cenovým opatrením sa sleduje: 

a)	zlepšenie identifikácie a preukázateľnosti ekonomických nákladov v zdravotnej  starostlivosti, zavedenie oddeleného  oceňovania výkonov, čím sa dosahuje zvýšený  tlak na zefektívnenie činnosti jednotlivých zdravotníckych zariadení. Oddeľuje sa od ústavnej starostlivosti oceňovanie primárnej zdravotnej starostlivosti poskytovanej v ambulanciách, špecializovanej ambulantnej starostlivosti, ktorou je sekundárna zdravotná starostlivosť a následná zdravotná starostlivosť v príslušnom špecializovanom odbore, spoločných liečebných a vyšetrovacích zložiek, dopravy, záchrannej služby a dialýzy. Tento prístup umožňuje špecifikovať ceny pre všetky  zložky zdravotnej starostlivosti a tým stransparentnenie finančných tokov a detailné analyzovanie poskytovaných výkonov v zdravotníckych zariadeniach ústavnej  starostlivosti,
b)	jednotný prístup pri platbách od zdravotných poisťovní k štátnym i neštátnym ambulanciám primárnej a sekundárnej zdravotnej starostlivosti a výkonom spoločných liečebných a vyšetrovacích zložiek, pretože doposiaľ bolo financovanie štátnych  ambulancií primárnej zdravotnej starostlivosti v zmysle platných cenových predpisov zahrnuté v ustanovených minimálnych a maximálnych cenách výkonov zdravotnej starostlivosti poskytnutých poistencom jednotlivými zdravotníckymi zariadeniami ústavnej starostlivosti,
c)	zavedenia širšieho rozpätia ceny kapitácie u praktických lekárov pre dospelých s možnosťou analyzovania nákladov pre navrhované štyri vekové skupiny poistencov, zvýšenie a podpora vykonávania preventívnych prehliadok u praktických lekárov pre  dospelých, praktických lekárov pre deti a dorast a gynekológov, pretože zdravotné poisťovne zaznamenali pokles vykonávania preventívnych prehliadok, čo by sa mohlo prejaviť v budúcnosti na zhoršení zdravotného stavu obyvateľstva,
d)	stanovenie vyššieho rozpätia ceny bodu v sekundárnej zdravotnej starostlivosti a následnej zdravotnej starostlivosti s cieľom zabezpečenia možnosti diferenciácie medzi jednotlivými poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, zvýšenie minimálnej  ceny bodu zo  súčasných 0,30 Sk na 0,34 Sk  a zvýšenie maximálnej ceny bodu zo súčasných 0,40 Sk na 0,80 Sk v závislosti na hodnotení efektivity a kvality činnosti  špecializovaných ambulancií; nakoľko niektoré zdravotné poisťovne už realizovali  cenu bodu vo výške  0,34 Sk,
e)	dosiahnutie lepších výkonových parametrov:
-	zníženie počtu neodôvodnených  hospitalizácií v Slovenskej republike,
-	skrátenie priemernej ošetrovacej doby a presun poskytovania zdravotnej  starostlivosti smerom k jednodňovej lôžkovej zdravotnej starostlivosti a primárnej zdravotnej starostlivosti v ambulanciách, 
-	skrátenie priemerného ošetrovacieho času, zreálnenie nákladov na jedného hospitalizovaného pacienta a tým umožnenie poskytnutia zdravotnej  starostlivosti viacerým pacientom,
f)	vychádzajúc z analýz dĺžky hospitalizácie v zariadeniach ústavnej starostlivosti zefektívnenie nákladov na jedného hospitalizovaného pacienta novým spôsobom financovania tzv. „kontraktačným  spôsobom“ založeným na cene výkonov poskytnutých jednému hospitalizovanému  pacientovi oddeleniami jednotlivých typov zdravotníckych zariadení ústavnej starostlivosti. Pre oddelenia jednotlivých typov zdravotníckych  zariadení ústavnej starostlivosti sa ustanovila rozpätím cena výkonov poskytnutých jednému hospitalizovanému pacientovi, ktorá umožnila v kontraktačnom konaní zdravotných poisťovní s poskytovateľmi  zdravotnej  starostlivosti uplatniť ceny v závislosti od kvality poskytovanej zdravotnej  starostlivosti a uplatňovania nových technologických  a medicínskych postupov a tiež ovplyvňovať neefektívne hospitalizácie,
g)	zaradenie výkonov jednodňovej očnej chirurgie v položke 10. cenového opatrenia- maximálne ceny zdravotných výkonov, u ktorých sa neuplatnia ceny podľa bodu 2  cenového opatrenia,
h)	zjednotenie ceny výkonov  zdravotnej starostlivosti poskytovanej zdravotníckymi zariadeniami cudzincom tých štátov,  s ktorými sú  uzatvorené dohody o poskytnutí zdravotnej starostlivosti uhrádzanej z prostriedkov štátneho rozpočtu a ostatnej zdravotnej starostlivosti uhrádzanej zo  štátneho rozpočtu podľa § 5 ods. 1 písm. c) a § 12 písm. a) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z.z. o zdravotnej  starostlivosti v znení neskorších predpisov podľa časti B v ambulantnej  primárnej  a sekundárnej  zdravotnej starostlivosti, spoločných vyšetrovacích a liečebných zložkách, ústavnej starostlivosti a dopravnej  zdravotnej  službe. 

Predmetné cenové opatrenie zohľadňuje novú filozofiu financovania poskytovateľov  zdravotnej starostlivosti s cieľom stransparentnenia finančných tokov poskytovateľom  zdravotnej starostlivosti  a zásadným spôsobom zvyšuje motiváciu poskytovateľov zdravotnej  starostlivosti k poskytovaniu kvalitnej starostlivosti a k zvýšeniu efektivity využitia zdrojov. 

V priebehu I. polroku 2002 Ministerstvo zdravotníctva SR pokračovalo v spracovaní ďalších zmien cenového opatrenia, ktoré vyplynuli z praktickej realizácie cenového opatrenia č. R-6/2002 zo dňa 17. decembra 2001 a boli vykonané na základe vznesených požiadaviek zdravotných poisťovní a poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. Navrhované zmeny boli  predložené na schválenie  Ministerstvu  financií SR v mesiaci júl 2002. 

	Ministerstvo financií Slovenskej republiky podľa § 11, 20 a 22 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 18/1996 Z.z. o cenách v znení zákona č. 196/2000 Z.z. ustanovilo Opatrenie MF SR z 30. júla 2002 č. 01/Z/2002, ktorým sa ustanovuje rozsah regulácie  cien v oblasti zdravotníctva. Týmto opatrením sa vydáva rozhodnutie Ministerstva financií Slovenskej republiky o regulácii cien liekov, zdravotníckych pomôcok a výkonov zdravotnej starostlivosti. Uvedené cenovoregulačné opatrenie nadobudlo účinnosť 1. septembra 2002 po jeho prerokovaní na 339. zasadnutí Stálej komisie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky pre finančné právo 30. júla 2002 a je uverejnené vo Finančnom spravodajcovi MF SR č. 12/2002. 

	Prijaté opatrenia v oblasti cenotvorby výkonov zdravotnej starostlivosti obsahujú celý rad prvkov, ktoré z dlhodobého hľadiska povedú k vyššiemu zhodnocovaniu verejných  prostriedkov určených na poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Uvedený  ekonomický efekt  sa však prejaví až s určitým časovým odstupom a prinesie skôr poskytnutie väčšieho množstva zdravotnej starostlivosti v rámci pridelených finančných prostriedkov než zníženie celkových nákladov na zdravotnú starostlivosť. 

2.	Dôsledná kontrola dodržiavania rozpočtov

Predmetné opatrenie MZ SR sa v praxi nerealizovalo v roku 2001 ani v roku 2002, preto nie je možné plnenie tejto úlohy vyhodnotiť. 

3.  Zvýšenie efektivity poskytovania zdravotnej starostlivosti

Ministerstvo zdravotníctva v rámci zvýšenia efektivity poskytovania zdravotnej starostlivosti realizovalo zmeny v štruktúre a objeme kapacít ústavnej zdravotnej starostlivosti. Dochádza k znižovaniu počtu akútnych lôžok s cieľom dosiahnuť stav 5 akútnych lôžok na 1000 obyvateľov. V rámci úprav posteľového fondu sa uzatvárali celé ošetrovacie jednotky, resp. časti ošetrovacích jednotiek tak, aby bolo možné v nadväznosti na reštrukturalizáciu posteľového fondu upraviť aj počty personálu a vo vhodných prípadoch uvoľnené priestory prenajať, resp. odpredať  ako prebytočný majetok štátu. Znižovaním počtu postelí na jednotlivých oddeleniach dochádza k znižovaniu postelí na viacposteľových izbách a postupne dochádza k zvýšeniu štandardu poskytovanej zdravotnej starostlivosti občanom. 
V rokoch 2000 a 2001 bolo zredukovaných spolu 3 682 postelí kategórie pre akútnych pacientov. Len v roku 2001 bolo 621 postelí reprofilizovaných  na kategóriu chronických. V tomto období došlo k zrušeniu posteľových  častí NsP Košice- okolie, NsP Moldava nad Bodvou a NsP Šamorín  (celkovo 112 postelí). 
V Bratislavskom kraji sa uskutočnilo zlúčenie FN Bratislava s NsP Ružinov  s následne  plánovanou redukciou postelí, ako aj niektorých duplicitných činností (napr. činnosť samostatných zariadení spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek). 
Reštrukturalizácia zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti prebieha na princípoch rešpektovania dostupnosti ústavnej zdravotnej starostlivosti podľa odborov, zvýšenia  využitia posteľového fondu zdravotníckych zariadení, úpravy posteľového fondu na požadovanú úroveň s postupným skracovaním priemerného ošetrovacieho času a rozšírením uplatnenia denných a ambulantných foriem diagnostiky. K termínu 15. augusta je v sieti zdravotníckych zariadení 52 špecializovaných zariadení ambulantnej starostlivosti tzv. denných stacionárov s celkovou kapacitou 418 miest, z toho je 13 zariadení neštátnych. 
V rámci rozpätia určeného normatívmi počtu postelí na 1000 obyvateľov musia  ústavné zdravotnícke zariadenia v posledných rokoch klásť dôraz na efektívne  využitie svojho posteľového fondu a na tomto základe bol stanovený odporúčaný priemerný ošetrovací čas a odporúčané využitie postelí v percentách pre jednotlivé medicínske odbory s využitím skúseností z praxe v navzájom porovnateľných zdravotníckych zariadeniach. Tieto ukazovatele slúžia na posúdenie efektívnosti  využitia lôžkového fondu v jednotlivých zariadeniach tak, aby sa do konca roka 2002 dosiahol stanovený počet akútnych postelí na 1000 obyvateľov vrátane zariadení s celoslovenskou pôsobnosťou. Cieľom je dosiahnuť  využitie postelí v chirurgických odboroch na cca 76% a v interných odboroch na cca 80 %, ako aj stav posteľového fondu na 1000 obyvateľov cca 5 akútnych postelí  na 1000 obyvateľov, cca 1 chronickú posteľ na 1000 obyvateľov a cca 1 psychiatrickú posteľ na 1000 obyvateľov. Dôraz sa kladie na postupné skracovanie priemerného ošetrovacieho času na cca 5-6 dní v chirurgických odboroch a 7-8 dní v interných odboroch. 

	S cieľom motivovať zdravotnícke zariadenia k dodržiavaniu týchto ukazovateľov boli tieto začlenené do metodiky výpočtu finančných úhrad pre lôžkové časti zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti. Zároveň sa tým zabráni stavu, kedy by zdravotnícke zariadenia umelo udržiavali v prevádzke posteľový fond podľa uvedených  normatívov, ktorý by však v praxi nebol využívaný. 
Pri tvorbe siete zdravotníckych zariadení ambulantnej sféry je snaha o rovnomerné rozloženie siete ambulancií na Slovensku podľa odporúčaných normatívov. V krajoch, kde je nedostatok ambulancií sa zvažuje ich doplnenie, v krajoch, kde sa norma prekračuje, sa nové ambulancie väčšinou nezaraďujú do siete a povolenia sa  vydávajú na tzv. priame platby. 
Na základe vykonaných opatrení	v súvislosti s redukciou lôžok, reprofilizáciou lôžok a tým súvisiacim znížením počtu stredných zdravotníckych pracovníkov a lekárov možno konštatovať, že náklady zdravotníckych zariadení sa stabilizovali. Z predloženej tabuľky o využití posteľového fondu vychádza, že vykonanými  opatreniami sa podarilo udržať využitie posteľového fondu na úrovni cca 70 %.
Ak by sa uvedené kroky neuskutočnili, bola by využiteľnosť posteľového fondu omnoho  nižšia, náklady zdravotníckych zariadení vyššie, čo by negatívne ovplyvnilo hospodársky výsledok zdravotníckych zariadení v roku 2001 a 2002. 

4.	Zúženie rozsahu zdravotnej starostlivosti poskytovanej zo zdrojov základného zdravotného poistenia

Zúženie rozsahu zdravotnej starostlivosti poskytovanej zo zdrojov zdravotného  poistenia je viazané na legislatívne ustanovenie nepovinného doplnkového poistenia, ktoré  je nevyhnutným nástrojom umožňujúcim poistencovi únosnejšou  mierou znášať finančnú záťaž jeho spoluúčasti na nákladoch za ním čerpanú  zdravotnú starostlivosť v porovnaní s priamou finančnou úhradou tejto spoluúčasti poistencom v plnej výške. Poistenec tak rozloží riziko nepredvídateľných nákladov na ním čerpanú zdravotnú starostlivosť poskytovanú so spoluúčasťou poistenca na pravidelné hradenie  príspevkov na nepovinné doplnkové  poistenie. 

Návrh nového zákona o zdravotnom poistení, ktorým sa kodifikujú tomu zodpovedajúce inštitúty, schválila vláda SR jednomyseľne v apríli 2002.  Následne bol návrh zákona postúpený na ďalší legislatívny proces do NR SR, ale NR SR o návrhu nerokovala. 
Až na základe vytvorenia takéhoto legislatívneho rámca je možné pristúpiť k zásadným zmenám v rozsahu zdravotnej starostlivosti hradenej zo zdravotného poistenia a súčasne realizovať navýšenie  zdrojov zdravotného poistenia vstupom súkromných poistencov. 
Takisto nedošlo k novele zákona NR SR č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov s cieľom redukovať rozsah zdravotnej starostlivosti hradenej zo základného zdravotníckeho poistenia. Na radikálnejšiu redukciu a presadenie novely zákona sa nenašiel dostatočný politický a spoločenský konsenzus. Z uvedeného dôvodu k zavedeniu týchto opatrení do praxe nedošlo a preto nemožno považovať predmetné opatrenie za splnené. 

5.	Urýchlenie predaja prebytočného majetku

Predaj prebytočného majetku upravujú § 8 a § 8a zákona NR SR č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov a problém využitia predajom získaných finančných prostriedkov § 38 až 43 zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a oznámenie MF SR č. 305/1995 Z.z. o vydaní výnosu z 21. decembra 1995 č. 41/928/1995 o postupe a použití rezervného fondu. Zákon ukladá predaj realizovať najmenej za dvojnásobok ceny stanovenej znalcom, čím sa prevažná väčšina prebytočných objektov stáva nepredajnou a zostávajú v majetku zdravotníckych zariadení aj s nehmotnými nákladmi na správu takéhoto majetku. Ďalším negatívom je zákonná povinnosť výnos z odpredaja prebytočného majetku použiť v oblasti investícií a nie na zníženie zadlženia zdravotníckeho zariadenia. 
Z uvedeného vyplýva, že legislatívne bariéry sa ani v roku 2002 nepodarilo odstrániť a preto sa účinok tohto opatrenia na zastavenie zadlžovania nemohol prejaviť. 

6. Opatrenia v oblasti liekovej politiky

V oblasti štátnej liekovej politiky bola v roku 1999 vydaná tzv. krízová kategorizácia liekov zákonom č. 17/1999 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 98/1995 Z. .z. o Liečebnom poriadku a odborným usmernením MZ SR č. 506/1999-A zo dňa 8. 2. 1999 s účinnosťou od 15. 2. 1999 za účelom zníženia nákladov na lieky. Uvedenými právnymi predpismi sa upravil Zoznam liekov hradených na základe zdravotného poistenia. Predpisovanie liekov od 15. 2. 1999 malo krízový režim. Od mája 1999 nadobudlo účinnosť ďalšie odborné usmernenie MZ SR pod č. 2366/99-A.
Ďalšia kategorizácia liekov bola schválená zákonom č. 3/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku. Tento zákon nadobudol účinnosť 1. 2. 2000. Na základe tohto zákona bolo schválené nariadenie vlády SR č. 7/2000 Z. z., ktorým sa vydal Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia. Nariadením vlády SR č. 8/2000 Z. z. sa vydal Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia.
S cieľom znižovať náklady na lieky a zdravotnícke pomôcky uhrádzané zo zdravotného poistenia v roku 2001 bol Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia a Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia aktualizovaný nariadeniami vlády SR dvakrát:

- 	nariadením vlády SR č. 489/2000 Z. z. a nariadením vlády SR č. 488/2000 Z.z.  
  	v roku 2000 a
-	nariadením vlády SR č. 399/2001 Z. z. a nariadením vlády SR č. 400/2001 Z.z  v roku 2001.

K opatreniam na kontrolu nárastov dlhov nemocníc v oblasti liekovej politiky MZ SR prijalo ešte ďalšie opatrenia. Od 1. marca 2002 nadobudol účinnosť zákon č. 118/2002 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa  zákon č. 277/199 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a doplnení niektorých ďalších zákonov. Týmto zákonom sa novelizoval aj zákon č. 98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku. Novela vyššie uvedených zákonov umožňuje rýchlejšie  zaraďovanie generických, lacnejších liekov do Zoznamu liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia.  
V súčasnosti je platnosti nové Opatrenie MZ SR, ktorým sa vydal aktualizovaný Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia a Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia v súlade so zákonom č. 118/2002 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku, ktorý nadobudol účinnosť 1. 10. 2002. Predpokladá sa ďalšie zníženie nákladov vynakladaných na lieky a zdravotnícke pomôcky hradené z verejných zdrojov.
	Minister zdravotníctva SR v posledných rokoch zaviedol pravidelné pracovné rokovania s predstaviteľmi Slovenskej lekárnickej komory. Predmetom rokovania bolo riešenie zadĺženosti zariadení poskytujúcich lekárenskú starostlivosť, aktuálna situácia v zásobovaní liekmi a zdravotníckymi pomôckami, informácie o výškach úhrad zariadeniam  lekárenskej starostlivosti zo zdravotných poisťovní. 
	Obdobné pracovné stretnutia sa uskutočňovali  aj s predstaviteľmi Asociácie dodávateľov liekov SR, na ktorých  sa riešila okrem zadĺženosti lekárenských zariadení aj zadĺženosť zdravotníckych zariadení. 
	Pracovné stretnutia, na ktorých sa riešila problematika financií v zdravotníctve vynakladaných na lieky a zdravotnícke pomôcky, sa uskutočňovali aj  s predstaviteľmi asociácie  farmaceutických výrobcov. 
Vyššie menované organizácie spomedzi svojich čelných zástupcov vytvorili tzv. Alianciu liek, ktorá na pôde MZ SR rokovala o aktuálnych  ekonomických problémoch  v zdravotníctve. 
Náklady na lieky rastú v krajinách EÚ 10 - 12 % ročne. Je to spôsobené novými liečebnými postupmi a novými liekmi, vývoj ktorých je finančne náročný z dôvodu zvyšovania nákladov na základný výskum. 
Nárast nákladov na lieky na lekársky predpis  v Slovenskej republike v roku 2001 je 9  % a to napriek opatreniam, ktoré prijalo Ministerstvo zdravotníctva SR v oblasti liekovej politiky. 

7. Prehľad záväzkov a pohľadávok ZP k 31. 8.2002

										               Tab. č. 1
											       v tis. Sk
 	K 31.8.2001	K 31.8.2002	Nárast/pokles	
Index 02/01	
Záväzky celkom v tom 	17 862 194	18 669 330	807 136	1,05	
za lieky (Rp) 	5 659 053	5 656 073	-2 980	1,00	
za zdrav. pomôcky a potreby	483 471	492 778	9 307	1,02	
výkony zdrav. starostlivosti	4 036 168	3 229749	-806 419	0,80	
Voči osobitnému účtu 	1 541 628	2 837 500	1 295 872	1,84	
Ostatné	6 141 874	6 453 230	311 356	1,05	
Z toho: 	 	 			
Návratná fin. výpomoc zo ŠR	4 800 001	3 391 216	-1 408 785	0,71	
Ostatné záväzky 	1 341 873	3 062 014	1 720 141	2,28	

								                       Tab. č. 2
            							                          v tis.Sk
 	K 31.8.2001	K 31.8.2002	Nárast/pokles	Index 02/01	
Pohľadávky celkom v tom	25 048 914	28 966 180	3 917 266	1,16	
Na poistnom	10 585 688	11 885 081	1 299 393	1,12	
poskytnuté nevyúčtované preddavky	4 092 596	4 405 835	313 239	1,08	
Voči osobit. Účtu	2 118 270	3 188 646	1 070 376	1,51	
pohľadávky na sankciách a regresoch	7 977 271	9 209 360	1 232 089	1,15	
Ostatné	275 089	277 258	2 169	1,01	
										
Celkové záväzky zdravotných poisťovní (bez DP Perspektíva 1,9 mld. Sk) predstavujú k 31. 8.2002 čiastku 18,669 mld. Sk. Tab. č. 1
V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku je tu nárast o 0,807 mil. Sk, ktorý je dôsledkom predovšetkým vysokého nárastu záväzkov voči osobitnému účtu, ktorý bol 1,296 mld. Sk, a ostatných záväzkov. Nárast ostatných záväzkov je spôsobený nárastom penále v súvislosti s neodvádzaním finančných prostriedkov voči osobitnému účtu. Pozitívne vyznieva zníženie záväzkov za výkony zdravotnej starostlivosti a mierne zníženie  za lieky vydané na recepty. Je to výsledok prísunu mimorozpočtových zdrojov, ktoré boli poskytnuté zdravotným poisťovniam na úhradu záväzkov za lieky a zdravotnícke pomôcky  na úhradu záväzkov voči lôžkovým zariadeniam.
 Prehľad aktuálnych záväzkov za lieky a zdravotnícke pomôcky v členení podľa poisťovní ilustruje Tab. č. 3
	Záväzky po lehote splatnosti (dlhy) dosiahli k 31.8.2002 výšku 10,312 mld. Sk
(istina), z toho zdravotné poisťovne vykázali záväzky po lehote splatnosti voči štátnym zdravotníckym zariadeniam v čiastke 1,680 mld. Sk a voči lekárňam za lieky (Rp) a zdravotnícke pomôcky v sume 4,688 mld. Sk. Podrobnejší prehľad záväzkov po lehote splatnosti za zdravotné poisťovne podľa jednotlivých druhov, rozčlenených na istinu a penále a podľa jednotlivých mesiacov je uvedený v prílohe  Tab. č. 4 . 

Pohľadávky ZP k 31.8.2002 dosiahli výšku 28,966 mld. Sk, čo je nárast v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku  o 3,917 mld. Sk. Z toho pohľadávky na poistnom dosiahli výšku 11,885 mld. Sk a na sankciách a regresoch 9,209 mld. Sk. Tab. č. 2.

Je potrebné však pripomenúť, pokiaľ ide o bonitu vykazovaných pohľadávok,
že cca 1/3 týchto pohľadávok je už prakticky  nedobytná. Vzhľadom na závažnosť tejto skutočnosti by bolo potrebné „Postupy účtovania pre zdravotné poisťovne upraviť tak, aby umožňovali vytváranie opravných položiek na pochybné- rizikové pohľadávky a odpis nedobytných - stratových pohľadávok, ktoré sú uzavreté právoplatným rozhodnutím kompetentných orgánov, a ktoré nie sú kryté likvidačnou podstatou dlžníkov a tým dosiahnúť súlad so zákonom č. 563/1991 Zb. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.

									Tab. č. 3
(v tis. Sk)
Obdobie	VšZP	SZP	CHZP Apollo	VZP Dôvera	ZZP Sideria-Istota	Spolu	
II/2001	8	0	0	0	0	8	
III/2001	1 089	0	0	0	0	1 089	
X. 2001	647	6	0	0	0	653	
XI.2001	1 091	31	0	0	0	1 122	
XII.2001	3 129	9	0	0	0	3 138	
I.2002	1 799	95	0	0	1	1 895	
II.2002	11 350	301	0	0	309	11 960	
III.2002	130 404	234	0	0	40	130 678	
IV.2002	530 279	1 243	0	0	386	531 908	
V.2002	957 493	1 599	23	0	382	959 497	
VI/2002	1 046 421	1 228	45 356	0	92 388	1 185 393	
VII/2002	962 381	195 078	122 375	0	13 881	1 293 715	
VIII/2002	440 449	15 984	110 903	0	74	567 410	
SPOLU	4 086 540	215 808	278 657	0	107 461	4 688 466	

8.  Stav v oblasti hospodárenia a financovania zdravotníckych zariadení 

8.1.  Hospodárenie štátnych zdravotníckych zariadení k 31. 8. 2002

Celkové výnosy štátnych zdravotníckych zariadení za 8 mesiacov roku 2002 boli 15,487 mld. Sk, celkové náklady dosiahli výšku  18,980 mld. Sk. Strata, ktorú vykazujú zdravotnícke zariadenia za uvedené obdobie je vo výške 3,493 mld. Sk. V porovnaní so stratou, ktorú vykazovali zdravotnícke zariadenia k 31.5.2002 vo výške 2,056 mld. Sk je tento vývoj nepriaznivý. 

Dlhodobé vykazovanie straty a jej nevyrovnanie, či už z rezervného fondu, na úkor majetku alebo z príspevku zo štátneho rozpočtu spôsobuje akútny nedostatok peňažných prostriedkov na účte a tento nedostatok je zdravotnícke zariadenie (ale v takomto prípade aj ktorákoľvek iná organizácia ) nútená vykrývať z cudzích zdrojov napr. z neuhradených záväzkov voči dodávateľom. V takejto situácii sa nachádzajú v súčasnosti štátne zdravotnícke zariadenia v rezorte MZ SR. 
Podrobný prehľad ekonomických ukazovateľov v príspevkových organizáciách k 31.8.2002 je uvedený v Tab. č. 5a, 5b v prílohe. 

8.2.	Prehľad záväzkov a pohľadávok  štátnych zdravotníckych zariadení k   31. 8. 2002

Štátne zdravotnícke zariadenia v pôsobnosti MZ SR vykázali k 31. 8. 2002 stav záväzkov v celkovej výške 18,767 mld. Sk (istina + penále), z toho predstavuje istina čiastku 16,001 mld. Sk a penále 2,766 mld. Sk. 
Záväzky po lehote splatnosti (dlhy) predstavujú čiastku 16,247 mld. Sk, čo predstavuje 86,57% z celkových záväzkov. Penále sú vo výške 2,694 mld. Sk, čo je 97,41 % z celkového objemu penále a 16,58 % z celkového objemu dlhov. U záväzkov po lehote splatnosti oproti stavu k 31.12.2001 (14,1 mld. Sk) sledujeme nárast o 2,147 mld. Sk, hoci ešte k 31. marcu 2002 bol vykázaný pokles oproti koncu minulého roku. Tento pokles bol ovplyvnený realizovaným oddlžením štátnych zdravotníckych zariadení z mimorozpočtových finančných prostriedkov v sume      920 mil. Sk., v zmysle uznesenia vlády SR č. 502/2001 a následne uznesenia vlády SR č. 1132/2001.
Prehľad mesačného vývoja záväzkov a záväzkov po lehote splatnosti (dlhov)
od marca až po august  je v prílohe, Tab. č. 7.  Ako vidno z tabuľky k 31. 8. 2002 je vykázaný nižší nárast dlhov v porovnaní s predchádzajúcim mesiacmi. Je to dôsledok oddlženia, ktoré sa začalo realizovať v auguste 2002 v zmysle uznesenia vlády SR č. 815/2002. 
Prehľad záväzkov štátnych zdravotníckych zariadení k 31. 8. 2002 podľa jednotlivých typov zdravotníckych zariadení je v prílohe  Tab. č. 5c. Prehľad stavu zdravotníckych zariadení podľa sledovaných komodít a podľa jednotlivých rokov (od r. 1998 – 28. 2. 2001, za rok 2001 a stav k 31. 8. 2002 do data) je uvedený v prílohe v Tab. č. 6
	Z týchto prehľadov vyplýva, že podľa stavu k 31. 8. 2002 záväzky po lehote splatnosti (dlhy) sú najvyššie u komodít lieky a ZM (3,632 mld. Sk istina, 212,2 mil. Sk penále),  dlhy voči Sociálnej poisťovni (3,591 mld. Sk istina, 1,893 mld. Sk penále) a SPP (1,063 mld. Sk istina,  7,5 mil. Sk penále). 
	Nepriaznivo sa vyvíjajú aj ostatné  záväzky, ktoré dosiahli výšku 2,181 mld. Sk (istina) a 51,9 mil. Sk penále. V tejto súvislosti je potrebné konštatovať, že napriek tomu, že štátne zdravotnícke zariadenia vykazujú k 31. augustu 2002 celkový stav pohľadávok 7,484 mld. Sk, z čoho podľa ich účtovnej evidencie predstavujú pohľadávky voči zdravotným poisťovniam 6,225 mld. Sk. I keby všetci dlžníci uhradili tieto pohľadávky voči ZZ nestačilo by to pokryť dlhy zdrav. zariadení.

	Mnohé zdravotnícke zariadenia najmä menšieho typu, prežívajú z mesiaca na mesiac tak, že vyplatia mzdy a  uhradia len najnutnejšie potreby spojené s prevádzkou zdravotníckych zariadení, čo má negatívny dopad nielen na ďalší vývoj zadĺženosti, ale aj na kvalitu poskytovanej zdravotnej starostlivosti. Bez tolerancie všetkých veriteľov a prísunu mimoriadnych finančných zdrojov zo strany štátu by už nemali šancu existovať na trhu resp. v sieti poskytovateľov zdravotnej  starostlivosti . Ich zrušenie však  môže mať negatívne následky aj z iného sociálno-politického aspektu (nespokojnosť pacientov - poistencov v daných regiónoch, nárast nezamestnanosti).

9.	Mimorozpočtové zdroje poskytnuté v zmysle uznesenia vlády SR
č. 815/2002 a predpokladaný vývoj dlhov do konca roku 2002  

V zmysle uznesenia vlády SR č. 815 zo 17.júla 2002 boli rezortu zdravotníctva
poskytnuté mimorozpočtové zdroje z privatizácie v objeme 3,685 mld. Sk. Tieto boli použité na oddlženie štátnych zdravotníckych zariadení, ktoré idú v rámci prechodu kompetencií  k 1.1.2003 na obce a VÚC a tých, ktoré sa transformovali (NsP Bardejov, Pk Veľké Kapušany) alebo budú transformovať na neziskové organizácie, t.j. všetkých, ktoré odchádzajú z pôsobnosti  MZ SR. Oddlžovali sa záväzky po lehote splatnosti (dlhy) vykázané v účtovníctve do 31.5.2002 bez poplatkov z omeškania a bez dlhov voči verejným inštitúciám (Sociálnej poisťovni, Daňovému úradu, Národnému úradu práce a zdravotným poisťovniam). 
  Mimorozpočtové zdroje FNM SR poskytol MZ SR v dvoch tranžách. 
I. tranža v objeme 1,8 mld. Sk bola použitá nasledovne:
•	725 mil. Sk - na úhradu dlhov zdravotných poisťovní  za lieky a zdravotnícke pomôcky, 
•	456,3 mil. Sk - priamo zdravotníckym zariadeniam na úhradu svojich dlhov voči dodávateľom liekov,  ŠZM a energií,
•	 618,7 mil. Sk - zdravotníckym zariadeniam cez zdravotné poisťovne na úhradu dlhov voči dodávateľom liekov a energií.
II. tranža v objeme 1,885 mld. bola použitá nasledovne:
•	1,631 mld. Sk – priamo zdravotníckym zariadeniam na úplné oddlženie záväzkov po lehote splatnosti k 31.5.2002 v komoditách lieky a ŠZM, SPP, VaK, EZ, ostatní dodávatelia energií a ostatné záväzky
•	254 mil. Sk rozdelenie zostatku pre NsP a riešenie akútnych prípadov
Podrobný prehľad rozdelenia mimorozpočtových zdrojov je v prílohe č. 1. V auguste bolo zdravotníckym zariadeniam poukázaných 456,3 mil. Sk čo sa prejavilo v znížení mesačného rastu dlhov Tab. č.7. Výraznejšie zníženie dlhov sa prejaví v nasledujúcich mesiacoch, kedy oddlžovanie kontinuálne pokračovalo. Zdravotným poisťovniam bolo v auguste poskytnutých 725 mil. Sk na úhradu záväzkov voči lekárňam a výdajniam zdravotníckych pomôcok, čím došlo k zníženiu ich záväzkov po lehote splatnosti o 693 mil. Sk. Tab. č. 8. Na základe mesačného vývoja dlhov zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní a po zohľadnení mimorozpočtových zdrojov, ktoré boli poskytnuté rezortu zdravotníctva sa do konca roku 2002 predpokladá dlh vo výške cca 23,6 mld. Sk. Tab. č. 9. 

Tab. č. 9
v tis. Sk
Kalkulácia rastu záväzkov po lehote splatnosti( istina + penále), tzv vonkajší dlh očistený od vnútorných záväzkov v syséme  v roku 2003 v mld. Sk	
	
 	Dlh zdravotných poisťovní (lieky a ostatní poskytovatelia)*	Dlh zdravotníckych zariadení v pôsobnosti MZ SR (od 1.1.2003)	Dlh zdravotníckych zariadení v pôsobnosti VÚC  (od 1.1.2003)**	Spolu	
Dlh k 31.8.2002	8,192	11,514	5,049	24,755	
Oddlženie ZZ a ZP k 30.5.2002 na zákl. uzn. 815/2002**	-0,725	-0,586	-2,374	-3,685	
Očakávaná výška dlhu 9 - 12/2002  	0,136	1,588	0,760	2,484	
Očakávaná výška dlhov  k 31.12.2002	7,603	12,516	3,435	23,554	
*neobsahuje dlh voči fondu prerozdelenia (2,7 mld. Sk) a voči ŠR (2,2 mld. Sk)	
** cca 600 mil. bolo premietnuté v auguste 2002	

Záver:

Ministerstvo zdravotníctva SR prijalo v roku 2001  a následne aj v roku 2002 celý rad opatrení prostredníctvom svojich odborných útvarov s cieľom zastaviť zadlžovanie rezortu. Čiastočne došlo k zníženiu medziročného nárastu nákladov na zdravotnú starostlivosť v porovnaní s medziročným rastom inflácie, avšak napriek prijatým opatreniam v oblasti nákladov zdravotníckych zariadení je financovanie týchto zariadení dlhodobo nepostačujúce. Finančné zdroje nepostačujú na vykrytie potrieb v súvislosti s bezplatne poskytovanou zdravotnou starostlivosťou.  
	Prijaté opatrenia a dodatočné použitie zdrojov z výnosov z privatizácie uvoľnených pre rezort zdravotníctva v roku 2001 a aj v roku 2002 viedli k miernemu spomaleniu tempa rastu dlhov, ale ich nárast sa nepodarilo zastaviť. Nepodarilo sa úplne odstrániť napätie medzi disponibilnými zdrojmi a potrebami v oblasti financovania zdravotnej starostlivosti.
	K obmedzovaniu ďalšieho rastu dlhov v rezorte MZ SR v budúcnosti prispeje aj privatizačný a transformačný proces a presun kompetencií na obce a VÚC a tým odchod týchto zdravotníckych zariadení z pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR. To však nerieši pravé príčiny zadlžovania. Zo sledovania vývoja dlhov v rezorte, z aktuálneho stavu i z očakávanej skutočnosti ich výšky do konca roka 2002 však vyplýva, že všetky doposiaľ prijaté a vyhodnocované opatrenia sa ukázali ako nedostatočné a neúčinné z pohľadu vývoja dlhov a preto vyhodnocovanie týchto opatrení nemá v ďalšom období zmysel a predmetnú úlohu stanovenú uznesením vlády SR č. 502 zo 6. 6. 2001 bude potrebné navrhnúť na zrušenie.
	Pre zastavenie zadlžovania v rezorte bude potrebné prijať oveľa zásadnejšie a radikálnejšie opatrenia v zmysle pripravovanej reformy zdravotníctva SR, to znamená predovšetkým zmenami v legislatívnej oblasti. 

P R Í L O H Y