Predkladacia  správa

	Predmetný materiál vypracovalo a predkladá podpredseda vlády SR pre legislatívu spolu s ministrom zahraničných vecí SR v súlade so závermi z porady zainteresovaných členov vlády SR u podpredsedu vlády SR pre legislatívu zo dňa 3. októbra 2001, ktorá odporučila predložiť na rokovanie vlády návrh na vytvorenie štátnej inštitúcie s centrálnou a koordinačnou pôsobnosťou - Úradu pre zahraničných Slovákov v rámci štruktúry Úradu vlády Slovenskej republiky. Tento návrh predkladá podpredseda vlády SR pre legislatívu a minister zahraničných vecí SR, keďže sa nepodarilo dospieť k principiálnej dohode zainteresovaných rezortov o dovŕšení inštitucionálnej transformácie systému zabezpečenia vzťahov SR ku krajanom v zahraničí na základe zásad a materiálu, ktorý pripravil doterajší gestor zákona č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, a teda gestor krajanskej problematiky - Ministerstvo kultúry SR (ďalej len „MK SR“).	
	Uvádzame, že vláda Slovenskej republiky uznesením č. 1146/1999 z 22. decembra 1999 schválila návrh transformácie systému zabezpečenia vzťahov Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom, vrátane štatútu splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov. V novembri r. 2000 bol vytvorený sekretariát splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov. V zmysle tohto uznesenia následne mal byť schválený návrh na zriadenie  Úradu pre zahraničných Slovákov. K realizácii tejto zásadnej úlohy a súvisiacich krokov nedošlo, i keď sa uvažovalo o transformácii Domu zahraničných Slovákov pri MK SR ako základu budúcej štátnej inštitúcie s centrálnou a koordinačnou pôsobnosťou pre danú oblasť. V súčasnosti je Dom zahraničných Slovákov príspevkovou organizáciou v zriaďovateľskej pôsobnosti MK SR.
	V septembri 2000 minister kultúry SR a splnomocnenec vlády vypracovali spoločný materiál na rokovanie vlády „Zásady transformácie systému zabezpečenia vzťahov Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom“, ktorý obsahoval  návrh na zriadenie Úradu pre zahraničných Slovákov a ďalšie opatrenia zamerané na dokončenie transformácie krajanskej problematiky. K predloženiu tohto materiálu na rokovanie vlády však nakoniec neprišlo jednak z dôvodu, že vytvorenie Úradu pre zahraničných Slovákov bolo zamietnuté Ministerstvom financií SR v rámci medzirezortného pripomienkového konania, ale najmä z dôvodu, že MK SR postupne zmenilo filozofiu prístupu riešenia danej problematiky.
	V apríli 2001 ministerstvo kultúry spracovalo nové zásady transformácie krajanskej problematiky, ktorých cieľom bola opätovná decentralizácia krajanskej agendy bez zabezpečenia jej koordinátora na celoštátnej medzirezortnej úrovni a faktické odmietnutie vytvorenia štátnej inštitúcie s centrálnou a koordinačnou pôsobnosťou pre zahraničných Slovákov. Uvedený zámer MK SR znamenal zásadný koncepčný zásah do platného uznesenia vlády SR č. 1146/1999 a zároveň vyvolal ostrú kritiku a otvorené protesty zo strany väčšiny krajanských spolkov zo zahraničia. Celý proces transformácie sa týmto zastavil a dostal sa do patovej situácie. Gestor krajanskej problematiky nerešpektoval predchádzajúci prísľub vlády a tiež požiadavky prevažnej časti krajanských organizácií, dlhodobo usilujúcich o vytvorenie centrálnej inštitúcie pre krajanov, ktorá by bola koordinačným a styčným úradom na tvorbu a  výkon štátnej politiky voči zahraničným Slovákom, vrátane riešenia ich špecifických potrieb a žiadostí vo vzťahu k jednotlivým rezortom.
Hlavné problémy tejto sféry, na ktoré oprávnene krajania poukazujú, boli a sú podmienené roztrieštenosťou štruktúr štátu pôsobiacich v tejto oblasti, nízkym stupňom ich funkčnej previazanosti aj absenciou subordinácie a jasného vymedzenia kompetencií pri prekrývajúcom sa  charaktere činnosti inštitúcií. Tento stav je zapríčinený absenciou explicitne vyjadreného centra riadenia a koordinácie tejto problematiky na úrovni ústredných orgánov štátu, ktoré by bolo jednoznačne zodpovedné za uvedenú oblasť. Nadväzne na to chýba vnútorne štruktúrovaná odborná základňa tvorby politiky štátu, schopná ponúknuť politickej praxi potrebné odborné zázemie. Možnosťou riešenia tejto situácie je vytvorenie centrálnej inštitúcie komplexne sa zaoberajúcou krajanskou problematikou, ktorá bude mať predpoklady na hlbšie systémové riešenia postupne napĺňajúce ciele štátnopolitického záujmu. 
Situácia v oblasti systému inštitucionálneho zabezpečenia vzťahov s krajanmi, napriek prísľubom jednotlivých štátnych predstaviteľov o nápravu sa nemenila k lepšiemu a stala postupne terčom kritiky krajanskej verejnosti. Krajanské organizácie dlhodobo pranierovali a pranierujú neprehľadnosť a neúčinnosť doterajšieho diverzifikovaného modelu a žiadajú jeho prekonanie cestou vytvorenia efektívnej a transparentnej inštitúcie štátu s centrálnou pôsobnosťou a s koordinačnou funkciou v danej oblasti. 
	Na základe komplexného posúdenia vzniknutej situácie a so zreteľom na požiadavky krajanských organizácií ako aj s prihliadnutím na skúseností väčšiny európskych krajín s inštitucionálnym riešením krajanskej agendy sa ako najoptimálnejšie a politicky nevyhnutné javí schválenie návrhu na zriadenie koordinačného prierezového orgánu s centrálnou pôsobnosťou v  podobe Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov pri Úrade vlády SR. 
Predkladaný materiál obsahuje odôvodnenie navrhovaného modelu, ktorého praktická realizácia sa môže  uskutočniť na báze  delimitácie relevantných rozpočtových prostriedkov, personálnych, materiálno-technických zdrojov, vrátane komplexného presunu sekretariátu splnomocnenca vlády SR na Úrad vlády SR, resp. Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov. Predkladaný návrh bol z obsahového hľadiska prekonzultovaný na úrovni podpredsedu vlády SR pre legislatívu, vedúceho Úradu vlády SR a splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov. 
Materiál prešiel skráteným medzirezortným pripomienkovým konaním a jeho vyhodnotenie tvorí súčasť materiálu. V rámci medzirezortného pripomienkového konania bolo oslovených 35 subjektov, z ktorých 21 uplatnilo pripomienky v rámci stanovenej lehoty a 12 po tejto lehote. Zásadné pripomienky uplatnilo MK SR, z ktorých 4 pripomienky neboli akceptované vzhľadom na skutočnosť, že dňa 3. 10. 2001 sa konala porada na úrovni členov vlády SR k predkladanému materiálu za účasti podpredsedu vlády SR pre legislatívu, ministra kultúry SR, ministra školstva SR, štátneho tajomníka MZV SR, štátneho tajomníka MV SR a štátneho tajomníka MS SR, kde bola dosiahnutá zhoda vo všetkých zásadných otázkach, ktoré sú predmetom úpravy materiálu. Napriek tomu MK SR opätovne uviedlo v pripomienkach viacero zásadných pripomienok, ktoré sú v rozpore so závermi uvedenej porady a preto ich nebolo možné akceptovať. Vzhľadom na uvedené sa rozporové konanie ani nekonalo.
Predkladaný materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť a preto sa príslušná doložka týchto vplyvov nevypracovávala. Sekcia hospodárskej politiky ÚV SR, ako aj sekretariát Rady hospodárskej a sociálnej dohody nepovažovali za potrebné prerokovať materiál, resp. neuplatnili k nemu žiadne pripomienky.
Predkladaný materiál bude mať vplyv na štátny rozpočet, a to z dôvodu, že MK SR ako súčasný gestor problematiky zahraničných Slovákov neuplatnilo v návrhu rozpočtu na rok 2002 požiadavku na zabezpečenie všetkých nákladov súvisiacich s transformáciou zabezpečenia vzťahov Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom. Podrobný rozpis týchto nákladov aj s uvedením dopadu na štátny rozpočet je uvedený v prílohe č. 3 predkladaného materiálu.
	Realizácia návrhu na zriadenie Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov a následných krokov je v súlade s novelou ústavy SR (čl. 7a) č. 70/2001 Z.z. z 23. februára 2001, Deklaráciou NR SR  zo 6. júla 1999 a Programovým vyhlásením vlády SR.
	Po zriadení Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov a zmene gestorstva zákona č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov je nevyhnutné postupne zabezpečiť potrebné úpravy a zosúladenia aj v legislatívnej oblasti. Predovšetkým bude potrebné vypracovať novelu zákona č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Súčasťou predkladaného materiálu sú aj prílohy.